64 



Skelettet. 



O. homoios, det Lignende), og den omfatter saavel Plante- som 

 Dyreriget. Den af mine Kolleger, der har det Hværv at undervise 

 Dem i Botanik, vil nævne Dem lignende Forhold i Planteverdenen, 

 som f. Ex. hvorledes Bladene efterhaanden omformes til at danne 

 alle de forskellige Blomsterdele, saavel Bægerbladene, der jo i 

 Regelen endnu bevare den grønne Farve, som de brogede Kronblade, 

 ja endog Frugtknuden som omgiver Frøet og som maaske endnu 

 mindre ligner Bladene end Hjærneskallens Knogler ligne Hvirvler. 



Det er Goethe, den berømte tyske Digter, 

 der har paavist denne Bladets Meta- 

 morphose (Forvandling) som han 

 kalder det, ligesom det ogsaa er ham, 

 der med genialt Syn først har fattet 

 den Tanke, at Hjærneskallen bestaar af 

 omdannede Hvirvler. Den store Digter 

 var dybt gennemtrængt af den Sandhed, 

 at der i Naturen intet Tilfældigt eller 

 Enestaaende gives, Intet som er opstaaet 

 ved et Lune, at Skabelsesformerne i 

 Følge den Sparsomhedens Lov, der gaar 

 gennem det Hele, gentages saa længe 

 der ikke er nogen Nødvendighed for at 

 ty til en ny. Vi ville finde andre og 

 maaske endnu mere slaaende Beviser 

 paa denne Ensartethed under det Va- 

 rierende, naar vi komme til at studere 

 Insekternes Anatomi og de Dyr, der staa dem nærmest. Imidlertid 

 behøve vi ikke en Gang at gaa saa langt for at finde Exempler; 

 vi have strax et for Øje ved Sammenligningen af For- og Bag- 

 lemmets Skelet hos Pattedyrene. Vi ville vælge den mest sammen- 

 satte Type, Menneskets femtingrede Haand og Fod, til Genstand 

 for vor Undersøgelse, 

 sammenlig- Som ovenfor bemærket bestaar hvert af disse Lemmer af en 



og Bagiem. fast Grunddel og en bevægelig Del, hvilken sidste atter har tre 



Fig. 56. Skematisk Fremstil- 

 ling af Knoglerne i Forlem- 

 met A og Baglemmet B ord- 

 nede saaledes, at man kan 

 sammenligne de forskellige 

 Afsnit. 



