86 



Musklerne- 



Glatte 



Muskler. 





Fig. 85. Muskelfibre, der 



ende i en Sene (300 Gange 



Forstørrelse). 



Fig. 86. En glat Muskel- 

 fiber, taget fra Tarmen. 



Der findes ogsaa Muskler hvis Fibre 

 ikke ere stribede og som man derfor kalder 

 glatte Muskler (Fig. 86). Imellem de 

 stribede og de glatte Muskler findes der 

 meget betydelige Forskelligheder Sted. Det 

 er blevet vist i et tidligere Foredrag, at en 

 pirret Muskel øjeblikkelig trækker sig sam- 

 men, og at Sammentrækningen ligeledes 

 meget hurtigt hører op. Den Muskel, vi 

 den Gang experimenterede med, var taget 

 af en Frøfod, og det var en tværstribet 

 Muskel. Dersom vi havde benyttet en glat 

 Muskel ved Forsøget, vilde vi have set, at 

 den først trak sig sammen naar der var 

 gaaet en vis Tid efter Pirringen, men at 

 den saa til Gengæld holdt sig i sammen- 

 trukken Tilstand i nogen Tid. Man kunde 

 derfor ogsaa kalde de tværstribede Muskler 

 for de hurtige og de glatte for de lang- 

 somme Muskler. 



Der er endnu en anden Forskel. De 

 tværstribede Muskler betinge Bevægelserne 

 udadtil, de bevæge Lemmerne og Krop- 

 pen og staa alle under Villiens Herre- 

 dømme. Af de glatte Fibre dannes 

 derimod de Muskler, som bestemme de 

 indre Bevægelser; det er f. Ex. dem 

 der bevirke Mavens Sammentrækninger. 

 De træde i Virksomhed uden vort Vi- 

 dende, ja endogsaa imod vor Villie. 

 Man kunde altsaa ogsaa kalde de tvær- 

 stribede Muskler for de vil kaar lige, der- 

 som der ikke fandtes en vigtig Undtagelse 

 fra ovenstaaende Regel. Hjærtet, hvis Sam- 

 mentrækninger aldeles ikke paavirkes af 



