88 Musklerne. 



og den kan da medføre en blivende Vanskabthed, saaledes som man 

 ser det ved Torticollis (skæv Hals). Muskler, som holdes i Uvirk- 

 somhed, svækkes og kunne tilsidst i den Grad blive angrebne af 

 Atrophi, Hensvinden (af a, nægtende Partikel, trophe, Næring), at 

 de ikke mere kunne bringes til at trække sig sammen. De have 

 maaske hørt Tale om visse indiske Fakirer, som bestandig ube- 

 vægeligt holde sig i en og samme Stilling. Deres Muskler blive 

 tilsidst ude af Stand til at trække sig sammen, Muskelfibrene 

 svinde ind, miste undertiden deres Striber og opfyldes med ganske 



smaa Fedtkugler. Dette kaldes 

 Jg& z ié éh ' i«. ^ at den anatomiske Grundbestand- 



del degenererer (Fig. 88). 



I Modsætning hertil styrkes 

 Musklen og voxer ved Øvelse og 

 stadig Brug, uden at Muskel- 

 fibrene dog tage til i Antal. 

 Denne Tilvæxt i Omfanget er vel- 

 bekendt, Enhver véd at Bagerne 



have svære Arme og Bjærgboerne 



Fig. 88. Forskellige Former af t , -, ., -. -, T 



, - \jr^i_ mi. stærkt udviklede Lægge o. s. v. 



degenerede Muskelfibre. 



Naar en Muskel er blevet lammet 

 ved Sygdom eller dens Nerve skaaret over ved ydre Vold, søge 

 Lægerne derfor ved Hjælp af Elektricitet at vedligeholde dens Evne 

 til at trække sig sammen; derved forhindres den i at svinde ind. 

 Som Midler til at styrke Muskelkraften anbefales af lignende 

 Grunde Gymnastik, Massage o. s. v. 



Paa de Steder, hvor Musklerne hæfte sig til Knoglerne, er der 

 i Almindelighed fremspringende Kanter eller i det Mindste Ujævn- 

 heder. Størrelsen af disse Kanter staar i Forhold til Musklernes 

 Styrke, og man kan altsaa faa en Forestilling om denne ved at se 

 Skelettet. Hos Kvinder og Børn ere Knoglerne derfor meget 

 glattere end hos Mænd. 

 Meiiem- j e g sagde ovenfor, at jeg ikke i dette Foredrag vilde tale om 



gulvet. 



Fordelingen af Muskelmasserne. Der er imidlertid en overmaade 

 vigtig Muskel, med hvilken jeg maa gøre en Undtagelse, da det er 



