124 Aandedrættet. 



glideD, presses bagud mellem Tungen og Ganen; den ruller over 

 Strubelaaget og træder derpaa ned i Spiserøret (Fig. 128). 



Hænder der imidlertid nogen Forstyrrelse under denne ind- 

 viklede Akt, f. Ex. naar Individet ler, taler eller trækker Vejret 

 under Synkningen, sker det meget let at en Stump af Føden eller 

 endnu snarere en Draabe Væske føres med af Luftstrømmen og 

 trænger ned i Strubehovedet. Dette Organ kommer ved en saa- 

 dan Indtrængen af et fremmed Legeme i en Tilstand af over- 

 ordentlig Irritation, og der følger Hosteanfald, hvorved den 

 vildfarende Væske ofte stødes ud igen gennem Næsehulerne. Dette 

 beviser yderligere at 'Næsehulhederne virkelig ere den naturlige 

 Fortsættelse af Luftrøret. Ere disse Organer imidlertid ufølsomme, 

 hvilket undertiden er Tilfældet hos Oldinge, kunne Smaadele af 

 Føden trænge ned i Luftvejen. Jeg har saaledes set det Tilfælde, 

 at en sindssyg Person kvaltes, fordi hun havde hældt en hel 

 Tallerken Suppe ned i sine Lunger gennem Luftrøret. 



Vi ville nu vende tilbage til dette. Dersom vi undersøge det 

 ved Midtpartiet af Halsen, se vi at det er sammensat af Brusk- 

 ringe, der ere forenede ved smalle Membraner, saa at de kunne 

 bevæge sig imod hinanden. Det er egentlig urigtigt at kalde dem 

 Ringe; de danne i Virkeligheden kun Halvringe, eftersom hele den 

 bageste Del af Luftrøret er fuldstændig hindeagtig. 

 strube- Lidt nedenfor det Sted, hvor Luftrøret udmunder i Bunden af 



Svælget, udvider det sig som ovenfor beskrevet og danner Strube- 

 hovedet. To af Bruskringene udvikles her meget betydeligt og 

 danne fuldstændige Ringe; de forsynes med et anseeligt Muskel- 

 apparat, der sætter dem i Stand til at vippe over hinanden og 

 derved forstørre eller indsnævre Strubehovedets Hulhed. Der 

 lindes ligeledes Muskler der kunne spænde eller stramme de to 

 Baand eller rettere to Folder, som man kalder Stemmebaandene 

 og som ligge i Retningen forfra bagtil. Idet den udaandede Luft 

 med Kraft slaar imod disse Folder, sætter den dem i tonende 

 Svingninger, og Tonens Højde og Styrke afhænger af Stemme- 

 baandenes Spændingsgrad og Strubehovedets Form. Der findes 





