Stemmen. 



135 



Stemmedannelsen. 



Iblandt de Fænomener som knytte sig til Aandedrætsorganerne, 

 indtager Stemmedannelsen maaske den mest fremragende Plads. 



Som Alle vide dannes Stemmen i Strubehovedet, idet Luft- 

 strømmen, naar den ved Udaandingen stødes frem af Lungen, slaar 

 imod de udspændte Baand eller Hinder som man kalder Stemme- 

 baandene. Lydens Højde afhænger af Stemmebaandenes Spæn- 

 dingsgrad, og denne Spændingsgrad frembringes igen af et meget 

 sammensat Apparat af Muskler, som sætter Strubehovedets Bruske 

 i Bevægelse. 



Strubehovedet bestaar væsentlig af to Bruskringe, der høre til 

 Luftrøret men som ere betydelig omdannede i deres Form (Fig. 135). 



Beskrivelse 

 af Strube- 

 hovedet. 



Fig. 135. Strubehovedets Braske sete A forfra, B fra Siden, C bagfra. 



Den vigtigste af dem har Form af et Skjold med den buede Del 

 vendt fremefter, og den kaldes Skjoldbrusken; den har et frem- 

 springende Parti der især er stærkt udviklet hos Manden, og som 

 man har kaldt Adamsæblet. Under Skjoldbrusken findes Ring- 

 brusken, der er dannet som en Ring hvis Plade vender bagtil. 

 Over og bagved Ringbrusken findes to smaa Brusklegemer, Tud- 

 bruskene, der have Form af Pyramider med nedadvendende Basis 

 og ere i Ledforbindelse med Ringbrusken; Bevægelserne af Tud- 

 brusken have meget stor Betydning for Stemmedannelsen. Disse 



