Stemmen. 143 



lader de tre første lyde svagt; e fordrer at de øverste Toner og 

 især b 3 anslaas stærkest. Til disse karakteristike Toner som altid 

 tilhøre Vokalerne føjes endvidere andre Overtoner, som skyldes 

 Mundens særlige Stillingsforhold og som bevirke at man kan kende 

 de forskellige Menneskers Stemmeklang. Desuden er der under- 

 ordnede Omdannelser som frembringe den snøvlende Stemme, den 

 mørke og den lyse Stemmeklang o. s. v. De forskellige Registre i 

 Stemmen, det vil sige Brysttonerne og Falsettonerne, frem- 

 komme sandsynligvis paa den Maade at ved Brysttonerne vibrere 

 Stemmebaandene i hele deres Bredde, medens ved Falsettonerne 

 kun den fri Rand af dem, den Del som begrænser Stemmeridsen, 

 bliver sat i Bevægelse. 



Man har undersøgt Konsonanterne lige saa nøjagtigt som Konsonan- 



temc. 



Vokalerne. Konsonanten R frembringes paa 4 forskellige Maader, 

 nemlig 1) ved Hjælp af Læbernes vibrende Bevægelse (som i Inter- 

 jektionen Brr — ); 2) ved Vibreren med Tungespidsen (det engelske 

 og franske R); 3) ved en Vibreren i den bløde Gane (det tyske 

 R); 4) ved en Vibreren i Strubehovedet (som ain hos Araberne og 

 det spanske jota). Ved P og B lukkes Læberne fuldstændig og 

 Luften stødes derpaa ud paa en Gang, hvorfor de kaldes Explo siv- 

 konsonanter. Ved F og V sker der en jævn Udstrømning af 

 Luften mellem Læberne; M dannes derved at Luften strømmer 

 ud gennem Næsen; disse Konsonanter kaldes forlængede. B og 

 V skelne sig kun derved fra P og F at Strubehovedet sættes i 

 vibrende Bevægelse ved dem. Derfor gaa disse Konsonanter ogsaa 

 ofte over i hinanden i Sproget. Betragter man Vokalerne og Konso- 

 nanterne i de forskellige Sprog og den forskellige Maade paa 

 hvilken de udtales, opdager man en uendelig Afvexling. Man har 

 endnu ikke gjort Forholdet mellem Talen og Mundhulens, Næse- 

 hulernes, Svælgets og Strubehovedets anatomiske Bygning til Gen- 

 stand for indgaaende Undersøgelser; naar disse engang blive fore- 

 tagne vil det efter al Sandsynlighed vise sig, at de forskellige 

 Menneskeracer ikke frit kunne vælge deres Sprog, og at Tanken om 

 et Verdenssprog derfor er en tom Drøm. 



