146 Blodet. 



sig en Forestilling om hvad et saadant Tal vil sige, kan man an- 

 stille det Tankeexperiment, at alle disse Legemer, hver 7 Tusinddel 

 Millimeter stort, bleve ordnede i en lang Række eller Kæde; denne 

 Kæde vilde da have en Længde af 175,000 Kilometer (nemlig 0,007 

 Mm. X 25000,000,000,000) hvilket vilde sige at den var i Stand 

 til næsten at gaa 5 Gange rundt om Jorden. 



Naar vi undersøge Forholdet mellem Blodlegemernes Vægt og 

 Blodets Vægt, ses det at 1000 Gram Blod hos Manden inde- 

 holder omtrent 140 Gram Blodlegemer. Hos Kvinden er der 

 færre i Forhold, nemlig normalt omtrent 120 Gram i 1000 

 Gram. Der er imidlertid en Sygdom som findes hyppigere hos 

 Kvinder end hos Mænd, især hos unge Kvinder, og som nedsætter 



Antallet af Blodlegemerne i høj 

 Grad. Vægtforholdet kan da 

 blive 100, 80 og 60 Gram til 

 1000, ja mindre endnu. Denne 

 Anæmi, Blodfattigdom (af de 

 gr. Ord a nægtende Partikel, 

 haima Blod) ledsager altid Klo- 

 rosen (Blegsot, af det gr. Ord 

 Fig. 145. Krystaller af Hæmato- chloros, grøngul), en Sygdom 



krystallin. 1. af Menneskeblod, 2. af i • , . , 



Marsvinets Blod, 3. af Egernets Blod. S0U1 ^PP 1 «* ia g tta g es h °* ™g* 



Piger. Den kan ofte medføre for- 

 skellige Forstyrrelser af Velbefindendet og har undertiden alvorlige 

 Følger. Sygdommen er saa almindelig i sine lette Former, at alle 

 Mennesker vide hvorledes man, og det ofte med Held, behandler 

 den. Patienten faar Jærn i forskellige Former: Jærn-Filspaan, 

 jærnholdigt Vand, Piller o. s. v. Det Mærkelige ved Sagen er at 

 Blodlegemerne netop selv indeholde Jærn. Det Stof, som giver 

 dem den røde Farve, er et vjærnholdigt Stof. Man kalder dette 

 Stof Hæmatokrystallin, fordi det meget let kan bringes til at kry- 

 stallisere; i Forbigaaende være det sagt, at dets Krystaller have 

 en særegen Form for hver Dyreart (Fig. 145). Blegsotens Symptom 

 er Blodets Fattigdom paa Jærn og man helbreder den altsaa ved 

 Anvendelsen af Jærn. 



