Blodets Kredsløb. 



153 



Blodets Kredsløb. 



Ordet Kredsløb leder Tanken ben paa en Kreds, imidlertid 

 vil man faa en rigtigere Forestilling om Formen af Blodløbet hos 

 Pattedyrene ved at tænke paa et 8-Tal, 

 hvis øverste Del er noget mindre end den 

 nederste (Fig. 151). Hvor de to Dele mødes 

 midt i 8-Tallet ligger det bevægende Organ, 

 Hj ærtet. 



Hjærtet er et hult Organ dannet af 

 Muskelvæv, der med regelmæssige Mellem- 

 rum trækker sig kraftigt sammen og derved 

 udstøder det Blod som det indeholder; saa- 

 snart Sammentrækningen hører op, udspiles 

 det paany af Blodet som strømmer til fra 

 alle Sider. I Menneskets Hjærte følge saa- 

 ledes Sammentrækning og Udspænding paa 

 hinanden omtrent 60 — 80 Gange i Minuttet. 



Ved Hjærtets Sammentrækning udvikles 

 en Kraft, der vilde være i Stand til at 

 løfte en Kvægsølvsøjle paa 15 — 18 Centimts 



Højde, hvilket svarer til en Vandsøjle paa 2 til 2 1 /« Meters Højde. 

 Saa stor er altsaa den Kraft med hvilken Hjærtet driver Blodet 

 frem, og De ville nu kunne tænke Dem at der styrter en voldsom 

 Blodstraale ud, naar et af de store Kar, der udgaa fra Hjærtet 

 og kaldes Arterier eller Palsaarer, bliver ramt af et Saar. 

 Man har maalt Hjærtets Kraft hos mange Pattedyr, og overalt, 

 ligefra Kaninen til Hesten, har man fundet at den var omtrent 

 lige stor. 



De kende sikkert Alle Hjærtets Plads, det ligger i Brystkassen, 

 mellem de to Langer tæt ved Brystbenet (Fig. 152), hos de fleste 

 Pattedyr ligger det omtrent i Midtlinien, og hos Mennesket lidt til 

 Venstre. Det har omtrent Form af en Pyramide med opadvendende 

 Grundflade, medens Spidsen vender skraat nedad til Venstre. 



Fig. 151. Skematisk Frem- 

 stilling af Kredsløbets 2 

 Halvdele, det lille Kreds- 

 løb gennem Lungen P, 

 det store gennem hele Le- 

 gemet C. Pilene angive 

 Blodstrømmens Retning. 



Hjærtet. 



