Blodets Kredsløb. 



155 



røde Blod er derimod rigt paa Ilt, det indeholder langt mindre 

 Kulsyre og er særlig vel skikket til at ernære Musklerne, Nerve- 

 vævet o. s. v. Hos Hunden indeholder det arterielle Blod i Gennem- 

 snit paa 100 Rumdele Blod 20 Rumdele Ilt og 40 Rumdele Kul- 

 syre, Veneblodet i højre Hjærte indeholder derimod paa 100 Dele 

 12 Dele Ilt og 50 Dele Kulsyre. Vi have ovenfor omtalt, at det 

 mørkerøde Blod omdannes til lyserødt i Lungen, og heraf ville De 

 allerede kunne gætte hvorledes Blodet cirkulerer (Fig. 154). Hver 

 af Hjærtets Halvdele bestaar af Forkammeret der ligger opad, 

 og Hj ærtekammeret nedenfor dette. Det mørke Blod, som 

 strømmer sammen fra hele Legemet, udgydes 

 i højre Forkammer og tvinges derpaa ved 

 dettes Sammentrækning ned i det tilsvarende 

 Rum nedenfor, højre Hjærtekammer. 



Forkammerets Sammentrækning er svag, 

 da dets Vægge ere tynde, hvorimod Hj ærte- 

 kammeret er langt stærkere bygget. Ved 

 Hj ærtekammerets Sammentrækning slynges 

 Blodet ud i et stort Blodkar, Lungearterien, 

 der fører det til Lungerne (se Fig. 153). 

 Lungearterien deler sig og afgiver en Gren 

 til hver Lunge. Efterat Blodet i Lungerne 

 er blevet lyserødt, vender det tilbage til 

 Hj ærtet, det strømmer først ind i venstre 

 Forkammer og gaar derfra ind i venstre 

 Hjærtekammer. 



Venstre Hjærtekammer er endnu langt mere tykv ægget og 

 langt kraftigere end højre Hjærtekammer, hvilket ogsaa staar i 

 Forhold til dets Bestemmelse, da det sender det lyserøde Blod 

 rundt i hele Legemet, medens højre Hjærtekammer kun skal sende 

 Blodet til Lungerne der ligge tæt ved Hjærtet. Venstre Hjærte- 

 kammer udsender ligesom højre Hjærtekammer kun et stort Blod- 

 kar, Aorta, men dette er hos Mennesket saa rummeligt et Rør, 

 at man kan føre en Finger ind i dets Lysning. Det danner først 

 en krykkeformet Bøjning og strækker sig dernæst langs med 



Fig. 154. Skematisk 

 Fremstilling af Kreds- 

 løbet. 



