160 



Blodets Kredsløb 



at der danner sig et Sidekredsløb (kollateralt) naar Hovedarterien 

 bliver spærret paa et eller andet Punkt, og ved dette Sidekredsløb 



holdes da Livet vedlige. Det er et 

 Forhold som omtrent ligner det der 

 indtræder, naar en Strøm bliver 

 spærret af en eller anden Hindring, 

 og der saa danner sig smaa Grøfter, 

 der forbinde de to ved Hindringen 

 adskilte Dele af Floden; der er kun 

 den Forskel, at naar Grøfterne ikke 

 have Plads nok til Strømmen, stiger 

 den over deres Bredder, medens de 

 kollaterale Blodkar, som først ere 

 smaa, efterhaanden udvides ved Blo- 

 dets Tryk, saa at der tilsidst kan 

 passere lige saa meget Blod igennem 

 dem som tidligere igennem Hoved- 

 arterien. 



Arterierne tage af i Størrelse og 

 tage til i Antal efterhaanden som de 

 fjærne sig fra Hj ærtet. Fra Arterier 

 gaa de over til at blive Smaa- 

 arterier, og de ende tilsidst i et overordentlig tæt Net af smaa 

 Blodkar der ere meget snævre, hvorfor man har givet dem Navn 

 af Haarkar. Denne Sammenligning giver imidlertid kun en meget 

 ufuldkommen Forestilling om Virkeligheden, thi der findes Haarkar 

 af saa overordentlig Finhed at der kun kan passere et Blodlegeme 

 ad Gangen igennem dem, og de have følgelig næppe mere end det 

 halve af en Hundrededel Millimeter i Diameter. Der er Haarkar 

 overalt i Legemet, saavel dybt inde i Organerne som ude paa 

 Hudens Overflade; det kan man se deraf, at der ikke tindes noget 

 Punkt paa Legemet, hvor man kan gøre et Stik med en Naal uden 

 at der kommer en Draabe Blod frem. 



Haarkarrenes Form og Forhold variere meget fra det ene Organ 

 til det andet; de vedføjede Tegninger kunne give Dem en Fore- 



Haarkarrene. Fig. 161. Kollateralt Kredsløb 

 der har udviklet sig i Løbet af 

 3 Maaneder efter en Underbin- 

 ding af Laararterien. 



