166 Blodets Kredsløb. 



vil den nemlig tegne en Zigzaglinie paa Papiret og man vil saa- 

 ledes ved Hjælp af dette Apparat kunne faa Oplysning baade om 

 det Tryk, som Blodet bestandig udøver imod de store Arteriers 

 Vægge og om den Forhøjelse af Trykket der kan frembringes 

 ved hver Hjærtekontraction. Det er Trykforhøjelsen som frem- 

 bringer det ejendommelige Stød der kaldes Pulsslag og som man 

 kan føle, naar Arterien hviler paa et fast Underlag, saa at man 

 med Fingeren kan trykke den ind imod dette; Pulsslaget er især 

 let at føle ved Haandleddet og i Tindingerne. Det er ligeledes 

 Trykforhøjelsen der frembringer den hæftige. og sprøjtende Blod- 

 straale, der trænger frem naar man stikker Hul paa en Arterie 

 eller overskærer den. 



Fig. 170. Sphygmograph (Pulstegner) anbragt paa Radialarterien. 



Til alle Tider have Lægerne lagt stor Vægt paa at undersøge 

 Pulsens forskellige Hurtighed, Styrke og Rythme. Enhver veed at 

 under Feberanfald er Pulsen baade hastigere, haardere og stærkere 

 end sædvanlig. Ved Hjælp af nyopfundne Instrumenter kan man 

 nu med langt større Nøjagtighed bestemme Forskellighederne i 

 Radialarteriens (Spolearterien) Pulsslag (Fig. 170); man kalder 

 disse Instrumenter Sphygmographer (af d. gr. Ord Sphygmos. Puls), 

 fordi de optegne Pulsens forskellige Phaser paa et Stykke Papir 

 der bevæges paa samme Maade som ovenfor beskrevet ved Mano- 

 metret 



Man har opfundet et lignende Apparat til at betegne Hjærtets 

 Bevægelse; dette Apparat bestaar af en lille Metalkasse hvis ene 



