Blodets Kredsløb. 



175 



forstørrede, kan man let føle dem rulle under Fingeren. Kirtlerne 

 i Albubøjningen og i Axelhulen kunne saaledes blive betændte som 

 en Følge af et Saar paa en Finger, fra Tæerne kan Betændelsen 

 gaa til Lyskebøjningens Kirtler og fra et Saar paa Hovedet til 

 Halsens Kirtler o. s. v. 



Hos ikke faa Mennesker 

 have Kirtlerne til Stadighed 

 et særdeles stort Omfang; om 

 dem siges det at de have et 

 lymfati sk Anlæg. Dette er 

 Tilfældet med mange Børn. 

 Man kalder det først egentlig 

 Kirtelsygdom naar Kirtler- 

 ne svulme overordentlig stærkt 

 op, især paa Halsen, og der 

 da danner sig Betændelser i 

 Forening med andre Forstyr- 

 relser i Almenbefindendet som 

 særlige Hudsygdomme og Knog- 

 lelidelser. 



Lymfekarrene lindes ikke 

 alene i Huden og i Lemmerne; der udgaa ogsaa fra Tarmen 

 Lymfekar som passere talrige Kirtler, hvorpaa de forene sig og 

 danne de vigtigste Tilløb til Brystgangen, som udmunder i venstre 

 Nøglebensvene (Vena subclavia sinistra). Disse sidste Lymfekar, 

 som man kalder Chyluskar (Fig. 178), spille en meget vigtig 

 Rolle ved Opsugningen af Næringsstofferne, hvilket vi skulle be- 

 skæftige os med i næste Foredrag. 



LK 



Fig. 173. Chyluskar. T Tarmstykke, 



A Aorta. LK Lymfekar, BT Ductus 



thoracicus, G Lymfekirtler. 



