



Afsondringer og Udsondringer. 189 



naa 0,008 — 0,009 Min. De bestaa af en Fedtdraabe omgivet af en 

 tynd Hinde af Æggehvidestof, og eftersom de ere lettere encl 

 Mælken stige de, naar den ikke bliver rystet, op til dens Overflade 

 og danne Fløden. Naar man ved Kærning sønderriver Fedt- 

 draabernes Hinde, flyde de sammen og blive til Smør; kun de 

 allermindste blive tilbage i Kærnemælken. Kaseinen er et Ægge- 

 hvidestof som koagulerer under 

 Paavirkning af Syrer eller ved 

 Hjælp af Fordøjelsessaften, 



den saakaldte Løbe. Det er Wh Q ^j£$jf^/c^ 



denne Koagulation der dan- WvW>° d&^&V )$& q1 



ner Grundlaget for Ostefabri- W °f 5p t^lgtm 



kationen. m° ^axEfeTrv Q o 9 jxfi. 



Medfølgende Tavle viser mF* °°nl* r c* c 



Sammensætningen i den kvin- BL/* 3 cJ^b oc C)^ ^°^° "- 



delige Mælk samt flere Hus- K^2| JØ- 



dyrs Mælk. De anførte Tal 



angive Gennemsnitsværdierne, 



,. . , , n -. Fig. 187. Mælkekugler (stærk For- 



men naturligvis kan der finde størrelse). 



temmelig betydelige Afvigelser 



Sted fra den, efter den Alder, Individet har, og efter dets Er- 

 næring, ligesom det ogsaa har sin Betydning hvor længe Mælke- 

 secretionen har fundet Sted. 



Kvinde. Ko. Ged. Faar. Æselinde. 



Vand 899 857 863 83d 910 



Kasein 39 53 46 53 20 



Smør 2*7 43 43 59 12 



Mælkesukker.. 44 40 40 41 58 



Disse Tal give Forklaring paa forskellige Kendsgærninger, der 

 ere velkendte fra det praktiske Liv. At Æselsmælken er saa let at 

 fordøje og smager saa behageligt, kommer saaledes deraf at den, 

 som Tavlen viser, er fattig paa Fedtstof og rig paa Mælkesukker, 

 medens Gedemælken efter sin Sammensætning er mest lig den 

 kvindelige Mælk. Mau har ogsaa her Forklaringen paa, hvorfor 

 det er godt at sætte noget Sukkervand til den Komælk, man giver 



