Bevægelserne: Leddene. 



223 



ved hvilken Laarets store forreste Muskel, den trehovedede 

 Laarmuskel, hæfter sig til den øverste Del af Skinnebenet, og 

 dens Bagflade vender ind mod Knæleddets Hulhed. Knæskallen 

 gør saaledes samme Gavn som en Tridse over hvilken man lader 

 en strammet Snor glide, og den har den Betydning at forhindre at 

 Senen skraber mod Knoglerne. Den trehovedede Laarmuskel er saa 

 stærk en Muskel at den i visse Tilfælde som f. Ex. ved et Fald 

 kan trække sig sammen med en 

 saadan Voldsomhed, at Knæskal- 

 len knækker over paatværs; det 

 øverste Stykke af denne trækkes 

 da op med Muskelen medens det 

 nederste ved Senen holdes fast 

 til Skinnebenet. Da Muskelen 

 stadig uvilkaarlig trækkes sam- 

 men , bevæges Bruskstykkerne 

 bestandig, og det er derfor meget 

 vanskeligt at forene dem ordent- 

 ligt og helbrede et Brud af Knæ- 

 skallen. 



De interessanteste af alle 

 Led ere dog de Ledforbindelser 

 der sætte Menneskene, Aberne 

 og nogle enkelte andre Pattedyr 

 i Stand til at udføre Haandens 

 drejende Bevægelser. Man kal- 

 der det en Pronation, naar 

 Haanden drejes saaledes at 



Haandfladen vender nedad medens Underarmen holdes vandret, og 

 Supination naar Haandfladen vender opad. Haandleddets Be- 

 vægelser fortjene at vi dvæle lidt nærmere ved dem. 



De Bevægelser, ved hvilke Underarmen og Overarmen bøjes og 

 strækkes i Forhold til hinanden, gaa udelukkende for sig mellem 

 Overarmsbenet og Albubenet; Spolebenet tager ikke nogen Del 

 heri, det følger blot med Albubenet. Ved Haandleddet er det der- 



Fig. 198. Haandleddets Bevægelser. 

 A Pronation. B Supination. 



