Bevægelserne : Musklerne. 



225 



dyrs Muskulatur, saa store Forskelligheder er der tilstede. Imidler- 

 tid er der dog visse fælles Grundtræk der findes overalt og som 

 overalt kunne kendes igen. Det er disse som jeg navnlig vil vise 

 Dem og som jeg vil bede Dem følge med Opmærksomhed. 



Lad os først betragte Hvirvelsøjlen, der opad bærer Hovedet. 

 De enkelte Stykker, Hvirvler, af hvilke 

 den er sammensat, ere gennemsnitlig 

 ikke særdeles bevægelige mod hinanden, 

 men i Samling kunne de dog udføre 

 temmelig udstrakte Bevægelser. De be- 

 væges af Muskler som falde i følgende 

 Grupper : 



1) De korte Muskler, som strække 

 sig imellem to Nabohvirvler og 2) de 

 lange Muskler der gaa fra en Hvirvel 

 til en anden, mer eller mindre fjærnt- 

 liggende Hvirvel. 



Inddele vi Musklerne efter de Be- 

 vægelser, de kunne udføre, faa vi 1) de 

 lige Muskler, som gaa parallelt med 

 Hvirvelsøjlens Axe og hvis Virkning be- 

 staar i at bøje den opad og nedad (hos 

 Mennesket fremad og tilbage) eller til 

 Siden; de gaa fra et Punkt paa en 

 Hvirvel til det tilsvarende Punkt paa en 

 anden. 



2) de skraa Muskler der gaa fra 

 en Side af en Hvirvel til den modsatte 

 Side af en anden og saaledes virke til 

 en Drejning af Hvirvelsøjlen. 



Der findes korte lige og korte skraa Muskler saavel som lange 

 lige og lange skraa Muskler. 



De lange Muskler danne næsten alle ved deres Udspring en 

 fælles stærk Muskelmasse, der hæfter sig fast paa det Sted hvor 

 Bækkenet og Hvirvelsøjlen støde sammen. Der findes her en hel 



Fig. 199. De lange lige 

 Rygmuskler der opad hæfte 

 sig til Ribbenene, til Hvirv- 

 lernes Tornfortsættelser og 

 til deres Tværfortsættelser. 



Hvirvel- 

 søjlens 

 Muskler. 



Paul Bert: Livet og Livsfunktionerne. 



\;> 



