Bevægelserne: Musklerne. 227 



Tilhæftningspunkt i det vandret stillede Bækken end de tilsvarende 

 Muskelpartier finde hos de firføddede Dyr. 



Brystets og Underlivets Organer ligge hos de firføddede Dyr 

 under Hvirvelsøjlen i en Hulhed som dannes af krydsende Muskel- 

 fibre og som er afdelt i 2 Partier ved en Skillevæg, Mellemgulvet, 

 der ligeledes bestaar af Muskelvæv. Hulhedens Væg støttes af et 

 Gitterværk af Knogler, Ribbenene og Brystbenet, som ligger inde 

 i selve Væggens Muskulatur. Vi have tidligere talt om den Be- 

 tydning som disse Bendele have for Aandedrættet, og jeg skal nu 

 vise Dem at de ogsaa ere af stor Vigtighed for Legemets Bevægelser. 



De firføddede Dyrs Legeme bæres af fire Støtter, men disse Lemmernes 

 ere saa langt fra at være faste, at de dannes af flere Stykker som de firføddede 

 vilde give efter for Legemets Vægt og knække sammen, hvis de Dyr * 

 vare overladte til sig selv. Det er Musklerne som holde dem i 

 Stilling, strække dem og rette de enkelte Stykker imod hinanden. 



Se vi saaledes først paa Baglemmet, idet vi vælge et Dyr til 

 Undersøgelse der kun berører Jorden med Taaleddene, hvilket i 

 mindre eller højere Grad er Tilfældet med næsten alle de firføddede 

 Dyr, er det øjensynligt at det første Krav bestaar deri at Tæerne 

 maa forhindres i at bøje sig op foran Mellemfodsknoglerne. Dette 

 vilde nemlig utvivlsomt finde Sted, naar Tyngdeloven uhindret fik 

 Lov til at raade, men det forebygges ved Tæernes Bøjemuskler 

 (Fig. 201 a). Dernæst maa Skinnebenet holdes fra at knække ned 

 mod Foden, hvad det øjeblikkelig vilde gøre naar det ikke blev 

 hindret deri af en stor Muskel, en af de stærkeste i Legemet, der 

 hos Mennesket danner det Muskelparti som man kalder Læggen 

 (Fig. 201 b). Denne Muskel udspringer fra den øverste Del af 

 Skinnebenet og hæfter sig ved Hælen paa Hælebenet med en stærk 

 Sene der har faaet det mythologiske Navn Achillessenen. Naar 

 Foden støtter fast paa Jorden er det klart at Sammentrækningen 

 af denne Muskel vil virke til at rette Skinnebenet op i en Stilling 

 saa nær som muligt til den lodrette Linie. Længere oppe paa 

 Benet strækker den stærke trehovedede Laarmuskel (c) sig, 

 som jeg allerede har omtalt, fra den øverste Del af Laarbenet til 

 Skinnebenets øverste Ende, og det er klart at dens Virkning maa 



15* 



