Bevægelserne: Musklerne. 233 



en noget lignende Maade, nemlig hos Aberne og nogle Gnavere 

 f. Ex. Egernet. Kattene have et ganske lille Nøgleben, og hos de 

 Dyr der kun bruge Forlemmerne til Gang og Løb mangler det 

 ganske. 



Fra Skulderbladet udspringer en kort tyk Muskel, Deltamuskelen 

 (M. deltoideus), som hæfter sig til Overarmsbenet og tjener til at 

 løfte Armen op og ud fra Legemet; denne Muskel danner det 

 runde fremspringende Skulderparti (Fig. 206). 



Der findes endnu flere Muskler som gaa fra Skulderbladet til 

 Overarmen og som tjene til at dreje Armen i alle Retninger; ved 

 disses og de egentlige Skuldermusklers forenede Virksomhed kan 

 Armen svinges rundt saa at den næsten beskriver 

 en Cirkel med Ledhovedet som Centrum. Dette 

 gøres muligt derved at den Ledhule paa Skulder- 

 bladet, i hvilken dette Ledhoved griber ind, ikke 

 har nogen synderlig Dybde. Underarmens Be- 

 vægelser mod Overarmen er dels Bøjnings- 

 bevægelser (Flexion) dels Strækkebevægel- 

 ser (Extension). Ved Flexion nærmes de to 

 Partier af Armen til hinanden, ved Extension 



fiærne de sig indtil de danne en ret Linie. Bøi- 

 J . • Fig. 206. 



ningen udføres navnlig ved Armens tvehovedede Deltamuskelen. 



Muskel (M. biceps), som kaldes saaledes fordi 

 den udspringer i to Partier, et fra Skulderbladet og et andet fra 

 Overarmsbenet; disse forene sig og danne en stor Muskelbug, hvis 

 Sene hæfter sig til Spolebenet (Fig. 207). Naar man bøjer Armen 

 føler man denne Muskel blive haard og springe frem paa den 

 forreste Side af Overarmen. 



Paa Bagsiden af Armen findes dens Antagonist o: den der har den 

 modsatte Virkning. Denne Armens Strækkemuskel kaldes den tre- 

 hovedede Muskel (M. triceps) (Fig. 208), og af dens 3 Muskel- 

 hoveder udgaar det midterste fra Skulderbladet, de to andre fra 

 Overarmsbenet; dens Sene hæfter sig som før nævnt paa Olecranon, 

 det øverste Parti af Albubenet. 





