252 



Den staaende Stilling. 



Forskellige 

 Stillinger. 



Baglemmerne . holdes hos Dyrene i den rette Stilling ved de 

 samme Muskler som hos Mennesket; men den rette Stilling er hos 

 Dyrene ikke helt strakt, men halvt bøjet. Jeg har allerede omtalt 

 Betingelserne for Dyrenes staaende Stilling paa fire Ben, da jeg i 

 Begyndelsen af dette Foredrag gav Dem en Oversigt over Anord- 

 ningen af Muskelpartierne (se Side 230 Fig. 202). 



De fleste Pattedyr sætte ikke Haandfladen og Fodsaalen til 

 Jorden, de ere altsaa ikke Saalegængere men mer eller mindre 

 Taagængere. Drøvtyggerne, Elefanten, Hesten gaa paa Spidsen af 

 sidste Taaled og dette medfører en ejendommelig Anordning af de 

 Muskelpartier, der tjene til at understøtte Legemet, saaledes som 



jeg allerede har om- 

 talt ved Begyndelsen 

 af dette Foredrag (se 

 Fig. 220). 



Nogle Pattedyr 

 kunne indtage en Stil- 

 ling, der staar midt 

 mellem den paa to og 

 den paa fire Ben og 

 som nærmest ligner 

 en siddende Stilling; 

 dette er Tilfældet med Egernet, Bjørnen, Rotten og Kænguruhen 

 (Fig. 226), der ovenikøbet støtter sig paa sin Hale. 



Der findes ikke noget Dyr, der kan staa helt oprejst paa 2 

 Ben, selv de højere Aber bøje altid Benet halvt; de kunne ikke 

 rette Legemet helt op et eneste Øjeblik, naar de ikke have en 

 Stok at støtte sig til. 



Fig. 226. En Kænguruh i siddende Stilling. 



Bevægelsen fra Sted til Sted. 



Vi maa betragte Menneskets og Dyrenes Bevægelser hver for sig. 



Gang. Menneskets Bevægelse. Naar man tænker sig et Menneske 



som staar idet han kun hviler paa den ene Fod, f. Ex. højre Fod, 



