258 Nervevirksomheden. Sanseorganerne. 



2) Dette Indtryk er blevet overført fra Overfladen henimod 

 Centrum ved Hjælp af Ledere, som man med en vis Ret kan 

 sammenligne med Telegraftraade, nemlig Følenerverne. 



3) Legemet har udført 2 Bevægelser; den ene, at Haanden 

 blev trukket tilbage, udførtes øjeblikkeligt, næsten i samme Nu og 

 ubevidst — Villien vilde næppe have det i sin Magt at forhindre 

 denne Bevægelse, men under almindelige Forhold vilde den være i 

 Stand til at bevirke den; den anden Bevægelse, den at gribe et 

 Vaaben, skete langsommere, den var øjensynlig overvejet og under 

 Villiens Herredømme. Heraf synes at fremgaa at der er to Steder 

 i Legemet, to Organer, der have faaet Stødet til en Bevægelse ved 

 det Indtryk der lededes gennem Følenerverne, men at denne Be- 

 vægelse det ene Sted blev ledsaget af en Overvejelse og et Be- 

 vidsthedsindtryk, medens den i det andet Organ ikke havde noget 

 med Villien at gøre. Det er ogsaa virkelig Tilfældet, og det første 

 af disse Organer eller Nervecentre er Hjærnen, det andet Ryg- 

 marven. 



4) Den Ordre fra Hjærnen eller Rygmarven der bragte de 

 forskellige Muskler til at bevæge sig, at trække sig sammen, maa 

 være gaaet langs med andre Ledningsbaner, nemlig Be væge- 

 ner verne. 



5) Fremdeles maa der findes et Nervecentrum der har Ind- 

 flydelse paa Blodkarrene og kan fremkalde Blegnen og endelig 

 6) maa der fra dette udgaa Nerver hvis Virksomhed bestaar i at 

 fremkalde en Sammentrækning af Ansigtshudens fine Pulsaarer, saa 

 at Blodløbet i dem bliver forringet i høj Grad. — De sidstomtalte 

 Nervecentre og Nerver kaldes det sympathiske Nervesystems 

 Ganglier og Nerver. 



Det her beskrevne Forhold synes temmelig indviklet, men naar 

 vi betragte det nærmere ville vi finde at det er langt simplere 

 end det ser ud til. 

 Nervetraade. For det Første have alle Lederne, alle Nerverne, saavel Føle- 

 nerverne som Bevægenerverne og de sympathiske Nerver, samme 

 Bygning og samme Egenskaber. Alle Erfaringer synes at vise at 

 de kunne sættes i Virksomhed ved en hvilkensomhelst Pirring, der 



