264 



Sanseorganerne. 



uden Følelsesindtryk ogsaa Sanseindtryk af en særlig Art til vor 

 Bevidsthed; disse Sanseindtryk modtages gennem Slimhinder hvis 

 Bygning kun i ringe Grad afviger fra den almindelige. Munden er 

 helliget Smagsindt rykkene der fornemmes skarpest paa Tungen. 

 Man ser paa denne en Del smaa Kirtler, der afsondre en klæbrig 

 Væske, og mellem disse Kirtler smaa fremspringende Partier, Pa- 

 pillerne, som Anatomerne efter deres Form kalde de traad- 



Fig. 232, Gennemsnit af en bægerformet Papil. 



A selve Papillen, J5 den ringformede Vold der 



omgiver den, a Epitheliet, b b Nervetraade. 



formede, de bægerformede o. s. v. 

 (Fig. 232 og 233). I Papillerne ende for- 

 skellige Nerver, hvis Navne jeg senere 

 skal sige Dem, og gennem disse optages 

 de Indtryk der fremkaldes ved de op- 

 løste, „smagende" Stoffer, disse Indtryk 

 ledes da gennem Nerverne til visse 

 Nervecentre hvor de omdannes til Smags- 

 sansninger. 



Det er let at indse i hvor høj Grad 

 Tungens Bevægelighed gør det lettere 



Fig. 233. Lodret Længde- 

 snit af Tungen, a og b 

 forskellige Former af Pa- 

 piller, c Tungens Slim- 

 hinde, d Bindevævslag 

 under Slimhinden, efg 

 Gennemsnit af Tungens 

 Muskler. 



for Papillerne at komme i Berøring med 



de smagende Stoffer og forhøjer disses Indvirkning. Naar Munden 

 er lukket, trænge de flygtige Stoffer, der undslippe fra Fødemidlerne, 

 ind i Næsehulen gennem dennes bageste Aabning og det saaledes 

 frembragte Indtryk føjes da til dem der modtages forfra gennem 

 Næseborene. Mennesket og nogle Abearter have Næsehulernes 

 forreste Aabning overdækkede af en Næse der rager ud over Munden; 



