De cerebr o-spinale Nervecentre. 297 



faa Kommando over et Regiment med de Ord: Tror De jeg er gal 

 nok til at betro Kongens Soldater til en hjærneløs Nar? 



Den unge Mand tog Tjeneste som Fændrik og i en Fægtning 

 ramtes han af en Bombesplint der frembragte et Brud af hans 

 Pandeben. Da han kom til Bevidsthed igen, vare Lægerne ifærd 

 med at forbinde ham og han hørte dem klage over at Hjærnen 

 trængte frem gennem Saaret. „Send Noget af den til min Onkel", 

 sagde den Saarede, „for at han kan se, at jeg ikke er hjærneløs". 

 Den unge Mand kom sig og kunde modtage Lønnen for sin 

 Tapperhed. 



Grunden til at saadanne Beskadigelser af Hjærnen kunne for- 

 løbe saa gunstigt er den, at Hjærnevævet ved dem ikke sammen- 

 trykkes af Blødningen som ved Apoplexien, og desuden er i saa- 

 danne Tilfælde Beskadigelsen kun overfladisk; Hjæfneapoplexien 

 findes derimod som oftest i Hjærnens dybere Dele, og ved den af- 

 spærres altsaa for største Delen de Veje, ad hvilke den angrebne 

 Hjærnehalvkugle staar i Forbindelse med det øvrige Legeme. 



Under visse, endnu ikke tilstrækkelig kendte Forhold kunne be- 

 tydelige Dele af Hjærnen ja endog en hel Hjærnehalvkugle gaa 

 tilgrunde ved en langsomt om sig gribende Sygdom, uden at denne 

 giver sig tilkende ved paaviselige Forstyrrelser af Hjærnens Virk- 

 somhed. 



Det er kun Mennesket og de højere Pattedyr hos hvem der 

 viser sig Forstyrrelse af Evnen til vilkaarlig Bevægelse, naar en 

 Del af Hjærnen eller en hel Hjærnehalvkugle gaar tabt; hos de 

 andre Hvirveldyr synes der ikke at være sket nogen væsentlig For- 

 andring, og selv om man har borttaget hele den store Hjærne skal 

 man se nøje til for at opdage at Dyret har forandret sin Maade 

 at være paa. 



En Frø, hvis store Hjærne man har borttaget, sidder som sæd- Borttagene 

 vanlig paa sine 4 Ben; naar man kniber den, hopper den og Hjærne. 

 giver et Kvæk fra sig; kaster man den i Vandet, svømmer den og 

 hvis den møder et Legeme der flyder paa Vandet, kravler den op 

 paa det og hviler sig. Anbringer man paa dens Hud en Draabe 

 Syre, som irriterer den, vil den viske Syren af med Bagbenet paa 



