Synssansningerne. . % 373 



Betragt hosstaaende Tegning (Fig. 272) paa hvilken der findes 

 et hvidt Kors og en hvid Plet i nogen Afstand fra hinanden; læg 

 nu Billedet vandret foran Dem, luk det venstre Øje og se skarpt 

 paa det hvide Kors tilvenstre; De ville da se Pletten noget mere 

 utydeligt end Korset. Fjærn Dem nu efterhaanden indtil Deres 

 Øje er omtrent 25 Centimeter (c. 10") fra Papiret, der vil da 

 komme et Øjeblik, hvor De slet ikke se den hvide Plet. Mariotte 

 morede Ludvig den 14des Hoffolk meget med at vise dem denne 

 Opdagelse; han beregnede at den blinde Del af Nethinden er saa 

 stor, at den naar Øjet er indstillet paa en meget betydelig Af- 

 stand, f. Ex. naar man ser op mod Himmelhvælvingen, svarer til et 



Fig. 272. 



Rum paa 11 Gange Maanens tilsyneladende Omfang. Det blinde 

 Sted (Fig. 273 P) svarer til det Punkt af Nethinden hvor Synsnerven 

 træder ind i Øjet og hvor den folder sig ud for at danne Net- 

 hinden. Paa dette Sted har den ikke Nethindens fine og sammen- 

 satte Bygning og paavirkes ikke -mere af Lysstraalerne end en 

 hvilkensomhelst anden Nerve. 



Der er altsaa ligesom en stor sort Plet i vor Øje, der bevæger 

 sig rundt paa alt hvad vi iagttage, og dog havde intet Menneske 

 anet denne Plets Tilværelse før i det 16de Aarhuudrede. Man 

 mærker altsaa aldeles ikke denne blinde Plets Tilstedeværelse; og 

 alligevel vilde man føle sig særdeles besværet, hvis man skulde 

 se gennem et Brilleglas, som tildels var tildækket med en sort 

 Oblat, der frembragte en Plet af samme Størrelse som den natur- 



