374 



Synssansningeme. 



lige blinde Plet. Det vilde imidlertid ikke vare ret længe inden 

 man vænnede sig til den og ikke læDgere lagde Mærke til den, 

 naar kun den Del af Nethinden (Fig. 273 M) hvor Synet er skarpest 

 ikke blev tildækket. Saaledes gaar det ogsaa Patienter der efter en 

 Hornhindebetændelse have faaet uigennemsigtige Pletter eller Striber 

 paa Hornhinden. 



De se altsaa at baade Forsøg og Erfaring overensstemmende 

 vise, at vi aldeles ikke lægge Mærke til om Sanseindtrykkene paa 

 visse Steder ere aibrudte, naar disse Afbrydelser i Sansningen blot 



ere saa vedvarende, at vi vænne 

 os til dem. Naar vi komme til 

 Synet med to Øjne ville vi er- 

 fare en anden mærkelig Kends- 

 gærning, nemlig at virkelige ak- 

 tive Synsindtryk lades ude af 

 Betragtning og tilsidst helt over- 

 ses, naar de ere os besværlige 

 eller unyttige. Sanseindtrykkene 

 faa altsaa først deres virkelige 

 Betydning ved den Opmærksom- 

 hed som vi skænke dem, og det 

 er derfor indlysende at Øvelse 

 og Vane baade kan udvikle Sanse- 

 indtrykkenes Tydelighed i høj 

 Grad og paa den anden Side 

 ogsaa forringe den eller endog helt udslette Indtrykket. 



Selve Sanseindtrykket frembyder endnu flere interessante Ejen- 

 dommeligheder. Blandt disse vil jeg først nævne Lysindtrykkenes 

 Vedvaren: Den simpleste Maade at vise dette Fænomen kende 

 De alle, den bestaar i at svinge et Stykke Træ, der er glødende i 

 den ene Ende, rundt i Luften; Træet synes da at danne en lysende 

 Kreds uden Afbrydelse. Dette beror paa, at det Sanseindtryk, som 

 det glødende Stykke Træ har gjort paa hvert enkelt Punkt af vor 

 Nethinde, vedvarer længere Tid end man bruger til at svinge Træet 

 rundt, og det ses derfor endnu tydeligt naar Lysgiveren atter er 



Fig. 273. Skematisk Fremstilling af 

 Nethinden. O Synsnerven, P den 

 blinde Plet hvor Synsnerven træder 

 ind i Øjet, M den gule Plet hvor 

 det skarpeste Syn findes. 



