Synssansningerne. 375 



paa det Punkt af sin Bane, hvor den paavirker denne Del af Net- 

 hinden. Da alle de Punkter af Nethinden som modtage Lysindtryk 

 ved dette Forsøg forholde sig paa samme Maade, ser man ikke en 

 Række lysende Punkter men en hel lysende Kreds. 



Af samme Grund se vi ogsaa et Stjerneskud og en Raket som 

 lysende Linier, Regndraaberne synes at danne Striber i Luften, 

 Egerne i et rullende Hjul gaa i Et o. s. v. Vi se aldeles ikke en 

 Kanonkugle der farer forbi vort Øje, fordi Billedet af den lyse 

 Baggrund kun afbrydes saa kort et Moment af det mørke Legeme 

 •der farer forbi, at vi slet ikke faa noget Sanseindtryk af dette. 



Paa Grundlag af Læren om Synsindtrykkenes Vedvaren har 

 man konstrueret forskellige Arter Legetøj. Et af de bekendteste 

 bestaar i en lille Papskive, der paa 

 begge Sider bærer en Tegning og 

 sættes i en roterende Bevægelse 

 ved Hjælp af en Traad. Har man 

 nu f. Ex. paa den ene Side tegnet 

 en Fugl, paa den anden et Bur og 

 nu snurrer Skiven hurtigt rundt om 

 dens Tværaxe, vil det se ad som 

 om Fuglen sad i Buret. 



Ogsaa det Legetøj, der kaldes 

 en Snurrepotte og som bestaar i en Fig- 274. 



Art Top der ved Hjælp af en Snor 



sættes i en meget hurtig omdrejende Bevægelse, er meget hensigts- 

 mæssig til at studere Lysindtrykkenes Vedvaren. Man kan nemlig 

 paa en saadan Snurrepotte befæste Papskiver med forskellige Teg- 

 ninger og vil da, naar Snurrepotten gaar rundt, faa et ganske 

 andet Indtryk af Tegningerne end naar disse ligge stille. Befæstes 

 saaledes hosstaaende Skive (Fig. 274) paa Snurrepotten vil man 

 se en jævn graa Flade uden nogen Aftegning. 



Fenakistoskopet (Phenax Bedrager) (Fig. 275) bestaar af to 

 Skiver der ere befæstede til hinanden og bevæge sig rundt om 

 samme Axe; den ene af disse Skiver rager med sin Rand noget 

 ud over den anden og er forsynet med et vist Antal f. Ex. 12 Huller; 



