Synssansningeme. 387 



kant at træde længere frem end den blaa; dette viser sig ogsaa 

 stærkt ved Glasmalerier, og ved Anvendelsen af saadanne i Kirke- 

 vinduer plejer man derfor altid at lade Grunden være blaaviolet 

 og Figurerne rødgule. Vare Farverne anbragte paa den modsatte 

 Maade vilde hele Billedet blive forvirret. Grønt ser ud som det 

 trak sig tilbage ved Siden af Rødt, men ved Siden af Blaat synes 

 det at træde frem; imidlertid kommer meget ogsaa an paa Far- 

 vernes Tone, naar Farverne ere lige lyse gælde de ovennævnte 

 Forhold, men en meget mørk rød Farve vil træde tilbage ved Siden 

 af en ganske lys blaa Farve. 



Disse Særegenheder ved Farvernes indbyrdes Forhold ere af 

 stor Betydning for deres Anvendelse i Tæpper og Broderier og i 

 det Hele ved enhver dekorativ Anvendelse af dem. 



Det gaar med Farveindtrykkene som med Sanseindtrykket af Træthed, 

 det hvide Lys, de trætte Øjet, og dette sker desto hastigere jo J^^"; 

 lysere Farven er. Naar man dækker en Del af et Stykke rødt vedvaren. 

 Papir med en Skærm og betragter det Hele i stærk Belysning og 

 dernæst tager Skærmen bort, vil man se, at den Del af det røde 

 Papir, som var dækket af Skærmen, viser sig med en langt livligere 

 Farve end Resten. 



Farveindtrykkene vise ogsaa den Ejendommelighed, som man 

 kalder Irradiation: en gul Plet paa blaa Grund ser større ud end 

 en lige saa stor blaa Plet paa gul Grund. Ogsaa dette maa man 

 tage Hensyn til i mange praktiske Forhold. 



Nethinden bevarer længere Indtrykket af stærkt skinnende 

 Farver end af mørke Farver. Maler man de to Hjul paa en Vogn 

 gule og de to blaa, og Vognen sættes i Bevægelse, saa ville Egerne 

 paa de blaa Hjul kunne skelnes fra hverandre selv ved en temme- 

 lig hurtig Bevægelse af Hjulene, medens Egerne paa de gule Hjul 

 løbe i Et for Øjet selv ved en langsommere Bevægelse af Hjulet. 



Man kan maale Varigheden af de forskellige Farveindtryk ved 

 Hjælp af den føromtalte Snurrepotte og Papskiver, der bære for- 

 skellige Farver paa en Del af deres Overflade. Disse Forsøg have 

 desuden givet et andet Resultat. Maler man selve Skiven med en 

 Farve og anbringer en Figur af en anden Farve paa den (Fig. 280), 



25* 



