394 



Synssansningerne: 



Punkter B og O, der ligge omtrent i samme Afstand fra Øjet som 

 A danne deres Billeder i b og b\ c og c'; disse Punkter ere de 

 parrede, korresponderende Punkter, og der findes naturligvis en 

 uendelig Mængde saadanne korresponderende Punkter. Linierne 

 bB, cC, VB og &C der gaa fra disse Billedpunkter paa Nethinden 

 gennem Centrum af Linsen kaldes for sekundære Synsaxer. 



Naar der dannes et Billede af en eller anden Genstand paa 

 den gule Plet i vort Øje slutte vi, at den Genstand der har frem- 

 kaldt dette Indtryk maa ligge ved 

 den anden Ende af Hovedsynsaxen. 

 Dette er en Følge af, at Erfaringen 

 ligefra den spæde Barndom utallige 

 Gange har belært os om, at det 

 er Tilfældet. Vi vide meget vel. at 

 Genstanden A, hvis Billede dannes 

 ved a, i Virkeligheden ikke findes 

 der men i Forlængelsen af Hoved- 

 synsaxen aA\ paa samme Maade 

 gaar det med alle andre Punkter 

 af Nethinden f. Ex. Punktet b, vi 

 søge Genstanden i Forlængelsen af 

 den sekundære Synsaxe bB. 



Naar altsaa de to Øjne O og 

 O' (Fig. 282) ere rettede mod Punk- 

 tet A, saaledes at dets Billede 

 dannes paa korresponderende Punk- 

 ter i de to Øjne, se vi altsaa Genstanden enkelt; men det forstaas 

 nu let at vi se dobbelt, faa to særskilte Billeder, naar vi med en 

 Finger trykke det ene Øje ud af dets Stilling saa at Lysstraalerne 

 der komme fra A ramme Nethinden paa et Punkt m, der ikke er 

 korresponderende med Punktet a. Vi ville da nemlig faa det Ind- 

 tryk, at det Billede som dannes i dette Øje skyldes en Genstand 

 der ligger i Forlængelsen af den sekundære Synsaxe mM. 



Det vil ligeledes forstaas, at naar Øjnene ere rettede mod Punktete 

 {Fig. 283) saa at Billedet af dette Punkt dannes i de gule Pletter 



Fig. 282. Dobbeltsyn foraarsaget 

 ved at det ene Øje staar i en for- 

 kert Stilling. 



