Syn med begge Øjne. 397 



her atter et Exempel paa den interessante fysiologiske Kends- 

 gærning som jeg tidligere har omtalt for Dem, nemlig at ligesom 

 vi anvende den største Omhu paa at opfatte de Sansninger som 

 ere os nyttige, saaledes overse vi paa en næsten systematisk Maade, 

 men stadig uden at vi selv ane det, alle saadanne Sanseindtryk 

 der ikke vilde være os til Gavn og navnlig dem som vilde bringe 

 Forstyrrelse tilveje. 



Dobbeltbillederne afgive endnu paa en anden Maade et mærke- 

 ligt Exempel paa hvorledes vi fæste vor Opmærksomhed paa Sanse- 

 indtrykkene eller ogsaa ikke ænse dem, alt efter som de kunne 

 være os til Gavn eller ej. 



Rigtignok ænse vi ikke Dobbeltbillederne, der findes foran og opfattelse 

 bagved den Genstand som vi betragte, for saa vidt som vi ikke forholdene, 

 lægge Mærke til deres Dobbelthed, men ikke desto mindre have de 

 en stor Betydning for os, idet det væsentlig skyldes dem at vi 

 kunne faa en Opfattelse af Tingenes tredie Dimension, deres Dybde- 

 forhold. 



Vi kunne vel ogsaa faa en Forestilling om Dybdeforhold ved 

 Synet med ét Øje, og jeg skal senere forsøge at forklare Dem 

 hvorledes vi komme til dette Resultat, men naar De holde Haan- 

 den for det ene Øje, ville De dog strax lægge Mærke til, at de Ting 

 som findes foran Dem i forskellig Afstand ikke træde saa tydeligt 

 ud fra hinanden i Rummet som før; Malerne sige at Forgrund og 

 Mellemgrund ikke mere træde ud fra Baggrunden. Dersom De be- 

 tragte et Dem ubekendt Landskab paa denne Maade, ville De have 

 vanskeligt ved at finde Dem tilrette, det kan man let overbevise 

 sig om paa en Spadseretur. Man kan gøre et ligesaa simpelt og 

 endnu mere overbevisende Forsøg: Hæng en Ring op i en Traad, 

 luk det ene Øje og prøv paa at føre en Stok paatværs gennem 

 Ringen; De ville da have den største Besvær med at gøre dette 

 medens Intet er lettere naar man holder begge Øjnene aabne. 

 Denne Vanskelighed skyldes navnlig den Omstændighed at alle de 

 Genstande, der ligge i Synsfeltet, ved Synet med et Øje kun give 

 hver et enkelt Billede. Naar man ser med to Øjne viser kun den 

 Genstand, som man netop fixerer, sig enkelt, medens alle foran og 



