Syn med begge Øjne. 



399 



285), saa ville de samme Fænomener vise sig naar jeg betragter 

 Bogen med begge Øjne, jeg ser begge Sideflader af Bogen og faar 

 en tydelig Forestilling om dens Rumforhold. 

 Men lukker jeg det venstre Øje, ser jeg kun 

 højre Sideflade af Bogen og omvendt. Ved 

 Synet med begge Øjne ser jeg altsaa med 

 venstre Øje den venstre Sideflade og med 

 højre Øje den højre Sideflade af Bogen, men 

 der foregaar i min Bevidsthed en saadan 

 Sammensmeltning af de to Billeder, at jeg 

 maa anvende særlig Opmærksomhed for at 

 opdage at de to Øjne hver kun have et Bil- 

 lede af den ene Side af Bogen. 



Denne ubevidste Sammensmeltning af 

 Billeder finder idelig Sted og bidrager meget 

 til at danne vore Forestillinger om Rum- 

 forholdene; et Legeme der har en vis Dybde 

 giver altid to forskellige Billeder for de to 

 Øjne, men jo længere Genstanden kommer 

 bort fra os desto mindre er Forskellen paa 

 de to Billeder og naar den er kommen om- 

 trent 20 Meter bort er Forskellen mellem 

 Billederne næsten forsvindende; saa træde 

 imidlertid Dobbeltbillederne af de nærmere og fjærnere Genstande 

 til saaledes som jeg omtalte ved Forsøget med den ophængte Ring. 



Stereoskopet (Fig. 286) (stereos fast Legeme), som De alle sammensmelt- 

 kende, er en Anvendelse af disse Kendsgærninger. Man opstiller af smeder, 

 to fotografiske Apparater saaledes at der mellem dem er samme 

 Afstand som mellem et Menneskes to Øjne og ved Hjælp af disse 

 Apparater tager man to Billeder af samme Genstand. Anbringes 

 nu disse to Billeder a — a l og b — b l i en fælles Kasse og skilles fra 

 hinanden ved en lodret Skillevæg, saa vil man ved at betragte 

 dem med parallele Synsaxer, saaledes som man stiller Øjnene for 

 at se paa en meget fjærn Genstand, faa Sanseindtrykket af en en- 

 kelt Genstand der har alle tre Rumdimensioner: Højde, Bredde og 



Fig. 285. Opfattelse 

 af Dybdeforhold ved 

 Synet med begge Øjne. 



