400 



Synssansningeme 



Dybde, idet de to Billeder nemlig gengives af korresponderende 

 Punkter af de to Øjnes Nethinde. 



Det er imidlertid vanskeligt at stille sine Øjne parallelt med 

 hinanden og man er meget tilbøjelig til at lade Synsaxerne kon- 

 vergere saa at Billederne ikke dannes paa korresponderende Punkter 

 af Nethinden og følgelig ikke smelte sammen til et Sanseindtryk; 

 man har derfor fundet paa at anbringe to Prismer i Stereoskopet, 

 disse modvirke Øjnenes Tilbøjelighed til at konvergere og faa Bil- 

 lederne til at falde paa korresponderende Punkter af Nethinden; 



vi modtage da kun et enkelt Sanse- 

 / s 0' indtryk ligesom om vi kun saa 



paa en Genstand a l — b\ 



Sammensmeltningen af Dob- 

 beltbillederne er en Handling der 

 foregaar i vor Bevidsthed, i Virke- 

 ligheden modtage vi to Sanseind- 

 tryk og Sammensmeltningen beror 

 paa en Anvendelse af vor Erfaring 

 som tilsidst sker uden at vi vide 

 af det. Naar de to Billeder i en 

 Stereoskopkasse ikke have ganske 

 samme Farvetone er Illusionen 

 ikke ganske fuldkommen; vi faa 

 da Indtrykket af en poleret, skinnende Overflade, det er det som 

 man har kaldt det stereoskopiske Glanslys. I højeste Grad viser 

 dette Fænomen sig naar man i et Stereoskop betragter to ligestore 

 Cirkler af hvilke den ene er sort, den anden hvid. Det er da let 

 at iagttage, at de to Billederikke ville smelte rigtig sammen, man 

 ser nemlig ikke en jævnt graa Cirkel, men en marmoreret Flade 

 et Slags Moiré af Sort og Hvidt. 



Heraf forklares det ogsaa at man ikke ser en grøn Cirkel 

 naar man i et Stereoskop betragter en gul og en blaa Cirkel, men 

 man ser Cirkelen med et skiftende, stærkt skinnende Skær af gult 

 og blaat eftersom det ene eller det andet Øjes Sanseindtryk bliver 

 det stærkeste. Vi kunne altsaa ikke i vor Bevidsthed danne os 



Fig. 286. 



