414 Hørelsessansningerne. 



hinanden, medens de i Mellemtiden gaa mod hinanden endog paa 

 en uregelmæssig Maade. Naar Grundtonen har udført sin første 

 Svingning vil Sekunden have udført 1 / 8 af sin anden Svingning, ved 

 Slutningen af Grundtonens anden Svingning vil Sekunden være 2 / 8 

 Svingning forud o. s. v. Ogsaa i dette Tilfælde er det lige vanske- 

 ligt for Øjet og Øret at finde sig tilrette i disse Svingningsforhold 

 og de føle sig begge ubehagelig berørte af dem. 



Fig. 296. Intervallerne mellem de forskellige Toner og deres Svingningstals 



Forhold til hinanden. 



Foruden at to Toner der klinge samtidig altsaa ere mere eller 

 mindre konsonerende eftersom Forholdet er mellem deres Sving- 

 ningstal, saa maa man endnu lægge Mærke til et andet Forhold, 

 som er af stor Betydning for Frembringelse af Dissonans, nemlig 

 Antallet af de saakaldte Stød i Sekundet. Lad os betragte de to 

 Bølgelinier A og F, der svare til Grundtonen og dens lille Terts 

 (e — es) ; der er et Punkt nemlig a a l , hvor Bølgebevægelserne gaa i 

 samme Retning og følgelig forstærke hinanden, paa et andet Punkt 

 b ¥ svække de hinanden fordi det højeste Punkt, Bølgebjærget af 



