416 Hørelsessansningerne. 



bringe Dissonans; mellem C og G, eller mellem c og g er der saa- 

 ledes 33 Stød og dog lyde disse Kvinter meget vel. h 1 og c 2 (halv 

 Tones Afstand) eller c 1 og d 1 (en Tones Afstand) give derimod til- 

 sammen en udpræget Dissonans, skøndt der ogsaa her kun dannes 

 33 Stød i Sekundet, fordi disse Toners Svingningstal ikke staa i 

 et simpelt Talforhold til hinanden. 



Det fremgaar af hele denne Udvikling, at det navnlig er i de 

 middelhøje Toner og især i de tre Oktaver (fra lille c til trestrøget c) 

 som den menneskelige Sangstemme omspænder, at Skalaens umiddel- 

 bare Nabotoner, altsaa Intervaller paa en eller en halv Tone, lyde 

 særdeles ubehageligt sammen. I Oktaven lille c — enstrøget c 1 — 

 dannes der ved at anslaa to Nabotoner f. Ex. c og d eller g og a 

 paa en Gang fra 8 — 14 Stød i Sekundet, i Oktaven c 1 til c 2 dannes 

 fra 33 til 35, i Oktaven c 2 til c 3 fra 66 til 110 Stød i Sekundet og 

 disse Tal ere netop dem som Øret lettest opfatter. 



I de dybere og højere Oktaver er Stødenes Antal enten for 

 ringe eller for stort til at vi kunne opfatte dem. I Subkontra- 

 oktaven fra C 2 til G t er Stødenes Antal fra 2—3, i Flygelernes 

 højeste Oktav, altsaa c 4 til c 5 , varierer Stødenes Antal fra 164 til 

 440. Naar man derfor paa et Piano anslaar A 2 og H 2 (3 Stød) 

 eller a 4 og h* (440 Stød) er Virkningen af denne Samklang ikke 

 særdeles ubehagelig; Orgelets dybeste Toner give tilsammen ganske 

 faa og meget stærke Stød, der af Musikerne anvendes til at efter- 

 ligne Tordenens Rullen. 



De ville af det Foregaaende ligeledes indse at det, rent afset 

 fra Spørgsmaalet om Færdighed og Fingerstilling, er langt vanske- 

 ligere at spille Violin saaledes at det lyder godt, naar man bevæger 

 sig i de højere Oktaver end naar man spiller i de mellemste eller 

 dybeste Oktaver. I Oktaven C til c vil en Tone som er J / 4 for 

 høj give 2 — 3 Stød hvilket ikke kan høres, men i Oktaven c 2 til 

 c 3 giver en Fejl paa 1 / i Tone (33 til 55 Stød) og Tonen bliver 

 uudholdelig falsk. 

 Konsonans Sagen er imidlertid endnu mere indviklet da vi i Naturen 



°af samman- 8 aldrig høre simple Toner men Toner der indeholde Overtoner. En 

 satte Toner, tilsyneladende enkelt Tone frembragt ved at anslaa en Klaverstræng 



