420 Lugte- og Smagssansninger. 



fremkomme ved Berøring, enten med flydende Stoffer — for Smags- 

 sansens Vedkommende — eller med luftformige Stoffer der paa- 

 virke Lugtesansen. 



Lugtens og Smagens Sans er overordentlig forskellig udviklet 

 hos de forskellige Individer; Brillat-Savarin har engang sagt: der 

 findes ogsaa Blinde og Døve paa Smagens Omraade. 



Hvad Lugten angaar, saa maa Hundene øjensynlig anse os for 

 døve paa den Sans, hvis de kunne anstille Sammenligninger. Men 

 disse Sanser kunne forresten i høj Grad udvikles ved Øvelse. 



Evnen til Smagssansning er ikke ligelig udbredt i hele Munden. 

 Visse Substanser som Syrer og Salte smages stærkere med Spidsen 

 af Tungen end nede ved Tungeroden, bitre og kvalmende Stoffer 

 smages stærkest paa Tungeroden. Det er Grunden til at svovlsurt 

 Natron (Glaubersalt) forekommer En salt naar man smager paa 

 det med Spidsen af Tungen men derimod bittert naar man 

 synker det. 



Der er visse Smagsindtryk som fremhæve hinanden ved Mod- 

 sætningen; saaledes gør Sukker Vin bittertsmagende. Der findes 

 ogsaa heldige og uheldige Blandinger. I Enthusiasternes Øjne kan 

 Kogekunsten sammenlignes med Malerkunsten og Musiken, fordi 

 den ligesom de virke gennem Kontraster og gennem harmoniske 

 Sammenstillinger. 



Der er mange Stoffer hvis Smag vi ikke kunne opdage naar 

 Luften er forhindret fra at passere gennem Næsen. Man mærker 

 ikke noget til Vinens Buket naar man holder for Næsen eller dens 

 Slimhinde er opsvulmet paa Grund af Snue. 



Visse Lugtesansninger have en mærkelig Lighed med Smags- 

 indtryk; Kloroform har saaledes en sødlig Lugt. Lugtesansen kan 

 være overordentlig fintmærkende. Man kan i Luften opdage en 

 halv Milliondel Svovlbrinte og Kamferdele der ere saa smaa at de 

 aldeles ikke kunne vejes; men dette er endnu ikke noget imod 

 Lugtesansen hos Hunden, der kan følge en Hares Spor paa en tør 

 Vej i fuldt Solskin en Time efter at Haren er passeret der forbi. 

 Man kommer næsten til at formode, at Lugtesansningen kunde have 

 en dobbelt Oprindelse, en mere grov og materiel og en anden mere 



