Følesansninger. 427 



bestemt Maal, kun mærke ét fortsat Følelsesindtryk i Stedet for 

 mange der følge paa hinanden. Dette sker naar Tænderne pas- 

 sere forbi med en Hastighed af 480 å 640 i Sekundet, altsaa i 

 Gennemsnit 560 i Sekundet. Varigheden af Følelsesindtrykket er 

 med andre Ord Vseo Sekund; Varigheden af Høresansninger er, 

 som vi have set, c. 1 / 20 Sekund, og Varigheden af SyDSsansningerne, 

 der imidlertid varierer meget, er under Middelforhold Vio Sekund. 



Paa visse Steder af Legemet som Brystkassens Sider, Fod- 

 saalen o. s. v. frembringer Pirring til Følelsessansning en vis ikke 

 stærk Fornemmelse som man kalder Kildr en og som ejendomme- 

 lig nok giver Anledning til den Reflexbe vægelse vi benævne Latter. 



Af denne korte Redegørelse ville De se, hvad De forresten ne indtryk 

 vide i Forvejen, at de Indtryk vi faa gennem Følelsessansen ere gennem fø- 

 særdeles talrige og af stor Betydning. leisessansen. 



Først og fremmest er Følelsen den Sans som tydeligst og 

 skarpest skelner Grænsen mellem den ydre Verden og vort Jeg. 

 Man har set at Mennesker, som vare fødte med Stær paa Øjnene og 

 senere bleve helbredede for denne Sygdom, troede at Billederne i 

 Øjet var noget der hidrørte fra Organet selv; men med Hensyn til 

 Følelsessansningen er det umuligt at tage saaledes fejl. Berøre vi 

 vort eget Legeme frembringes et dobbelt Indtryk, røre vi ved et 

 fremmed faa vi et enkelt. Følelsessansen er altsaa fremfor alle 

 de andre Sanser den som bestemmer Jeg'et og adskiller det fra 

 Alt det som ligger udenfor Jeg'et. 



Igennem Følelsessansen faa vi dernæst højst værdifulde Oplys- 

 ninger om Genstandenes Temperatur saavel som om deres Form, 

 Vægt og Beskaffenheden af deres Overflade; men for de sidst- 

 nævnte Sansningers Vedkommende er Følelsessansen næsten altid 

 knyttet til en tilsyneladende meget dunkel Fornemmelse, der dog i 

 Virkeligheden er særdeles fintmærkende og som maaske er af endnu 

 større Betydning for os end de egentlige Følelsessansninger, nemlig 

 den Sansning man kalder Muskelfølelsen. 



Vi have nemlig i Virkeligheden en ganske nøjagtig Følelse Muskei- 

 af i hvilken Tilstand vore Muskler ere, vi kunne ligeledes 

 aldeles nøjagtig erkende med hvor stor Kraft de trække sig 



