Følesansninger. 429 



Der er en sørgelig Sygdom som foranlediger at Muskelfølelsen 

 gaar tabt uden at der er Lamhed eller at Huden mister sin Føl- 

 somhed. Den optræder i Regelen først i Underextremiteterne og 

 forstyrrer Gangen, hvorfor den har faaet Navnet Ataxi (Uorden). 

 I Begyndelsen kunne Patienterne nok gaa, men kun naar de styre 

 Skridtene med Øjet og se hvor de ville sætte Foden, da Musklerne 

 ellers gøre lutter forkerte Bevægelser; man kan derfor let kende 

 dem paa den usikre Gang og i Særdeleshed derpaa, at de ufra- 

 vendt holde Blikket fæstet mod Jorden. Senere hen kan Synet 

 heller ikke styre Musklerne, og Patienterne kunne da aldeles ikke 

 gaa. Naar Ondet skrider frem, kunne efterhaanden andre Muskler 

 blive angrebne, og er Sygdommen naaet til Aandedrætsmusklerne 

 ender den altid dødeligt. Ved Sektionen findes der da en særegen 

 Omdannelse af Rygmarvens bageste Strænge. 



En af de værdifuldeste af de Oplysninger om Omverdenen, 

 som vi faa ved Hjælp af Muskelfølelsen er den Kundskab om 

 Legemernes Form, som den skaffer os. 



Gennem Muskelfølelsen vide vi hvor i Rummet de forskellige 

 Dele af vort Legeme befinde sig, og dette har til Følge at naar 

 vi med lukkede Øjne berøre Randen af en rund eller firkantet 

 Overflade, dannes der i vor Bevidsthed Billedet af noget rundt 

 eller firkantet. Man kan endogsaa fremkalde en saadan Fore- 

 stilling ved at lade hele Legemet bevæge sig i en Kreds eller i en 

 Firkant, som naar man f. Ex. gaar omkring et Bord. 



Naar en Genstand er for stor til at Blikket kan overse den 

 paa en Gang, erkende vi dens Form igennem den Bevægelse som 

 Øjet foretager, idet det følger Genstandens Omrids. 



De kunne altsaa indse at denne Art Sansning spiller en uhyre 



Rolle for os og at Livet næsten ikke vilde være muligt uden den, 



da den giver os de allervigtigste Oplysninger baade angaaende 



vort eget Legeme og Verden omkring os. 



I mange Tilfælde faa vi vore Forestillinger om Fænomenerne Forbindelse 



• af Muskel - 



og om Genstandenes Egenskaber ved en Forbindelse af Muskel- føieisen med 



sansen med andre Sansninger. Naar Øjemusklerne trækkes sammen g^J^e,. 



idet Øjet følger en Genstand, der er i Bevægelse, faa vi derved 



