430 Følesansninger. 



Forestilling om Bevægelsen, og det er højst sansynligt at For- 

 nemmelsen af Pupillens Kredsmuskels Sammentrækning, naar vi be- 

 tragte en Genstand der er meget nær ved os, hjælper os til at 

 hedømme, hvor kort Afstanden er til den. Erkendelsen af Lyd- 

 bølgernes forskellige Karakter beror for en stor Del paa den For- 

 nemmelse, vi faa ved Sammentrækning af de smaa Ørebensmuskler. 

 Imidlertid virker Muskelfølelsen hyppigst sammen med den 

 egentlige Følelsessans og forbinder sig med den paa mangfoldige 

 Maader. Disse to Arter Sansning giver os tilsammen Forestilling 

 om Genstandenes Form, Vægt, Konsistens og om deres Overflade 

 er glat eller fugtig. Muskelfølelsen forbinder sig ogsaa med 

 Temperatursansningen. Ved Hjælp af de tre Sansninger, Muskel- 

 følelsen, Følelsessansen og Temperatursansningen i Forening faa vi 

 de vigtigste af de Forestillinger, vi have om Verden omkring os, 

 med Undtagelse af Forestillingen om Afstand. Dersom, et Menneske 

 kun var i Besiddelse af de nævnte tre Arter Sansning, vilde han 

 kun kende sit eget Legeme og de Genstande der kom i umiddel- 

 bar Berøring med det; selv om Genstandene vare meget nær ved 

 ham kunde han ikke faa nogen Forestilling om dem, undtagen 

 maaske gennem Lugten, saalænge de ikke ligefrem berørte ham. 

 Et Menneske der er saa ulykkeligt — og der findes jo Individer, 

 der baade ere døve og blinde — maa altid have en anden Person 

 til at føre og lede sig. 



Synet er ; |den Sans der bedst udfylder hvad der mangler de 

 tre ovennævnte Sansninger, og Synet virker forøvrigt ogsaa som 

 oftest i Forening med dem; man kunde næsten sige at Synet er 

 en Slags Følelse paa Afstand, 

 sansninger- Sanserne ere Intelligensens virksomme Tjenere. De ere lige- 



ne ^l^for som Skildvagter der underrette os om det er Ven eller Fjende der 

 intelligensen. nærmer gjg^ y [ f aa gennem dem baade Kundskab om vort eget 

 Legeme og de underrette os ogsaa om den ydre Verdens Tilstede- 

 værelse og dens Egenskaber. De Efterretninger, som vor Bevidst- 

 hed saaledes modtager, ordnes af den, underkastes en Prøve ved at 

 sammenholdes med hinanden og erindres endelig. Idet Erfaringerne 

 gentages mange Gange kan Intelligensen tilsidst rette de Fejl- 



