Følesansninger. 431 



tageiser, som Sanserne gøre, og saaledes sikre Legemet i dets 

 Existens; den erkender ogsaa ad denne Vej Genstandene i Naturen 

 og deres forskellige Egenskaber og anvender denne Kundskab dels 

 til den personlige Selvopholdelse, dels ogsaa til at fremme højere 

 og mere intellektuelle Formaal. 



Alle de Indtryk, der saaledes komme til os gennem de for- 

 skellige Sanser og som svare til Tingenes forskellige Egenskaber, 

 forbindes i vor Bevidsthed med hinanden, saa at et eneste af dem 

 er nok til at kalde de andre frem i Erindringen. Bevidstheden 

 har nemlig en Gang skabt en Tankeforbindelse imellem dem, som 

 senere virker uden dens Mellemkomst. Se vi et Maleri der fore- 

 stiller grønt Løv, og der midt i det er en gul rund Plet, vækkes 

 der i vor Bevidsthed saa at sige et Ekko af en hel Mængde Sans- 

 ninger om en kugleformet Genstand, der har en vis Vægt, Smag 

 og Lugt, og der dannes derved et fuldstændigt Billede for os, 

 Forestillingen om en Appelsin. Paa denne Maade danne Sanse- 

 indtrykkene Grundlaget for al vor Viden. Det er Fysiologernes 

 Opgave at vise hvorledes Sanseredskabernes og Centralorganernes 

 Virksomhed ligger til Grund for Opfattelsen af Indtryk og Dan- 

 nelsen af Forestillinger, og jeg har gennem forskellige Exempler 

 søgt at give Dem en Ide om disse højst sammensatte Fænomener. 

 Gaar man ud over det, vil man studere selve Forestillingernes Til- 

 blivelsesmaade, efterspore deres indbyrdes Forbindelse og under- 

 søge hvorledes det naturmæssige og uforanderlige i den Maade, 

 paa hvilken de opstaa, lader sig forene med den Vilkaarlighed, der 

 fra først af er til Stede i Tankeforbindelserne, eller hvorledes de 

 enkelte Forestillinger slutte sig sammen i Grupper og danne Be- 

 greber, vil man kort sagt fra Grundlaget for Bevidstheden gaa 

 over til at studere selve Bevidsthedslivet, kommer man ind i 

 Psykologien, altsaa ud over de Grænser som Fysiologien kan føre 

 Dem til. 



