DII. PRiriíi. 



TĚLOSLOWÍ. 



VV tom dílu podlé následujícího pořádku náš wýklad 

 přednášeti budeme, W prwní časti jednati budeme o tkaněslowi, 

 w druhé o útroboslowí, w třetí o prwkoslowi, a we čtwrté 

 o audoslowi, do něhož i názwoslowi wetkáme. 



ČASŤ PRWNÍ. 



TKANĚSLOWÍ. 



Okem pauhým, Ještě lépe ozbrojeným, t. j. pomocí drobno- 

 hledu, widíme, že tělo rostlinné jakož i žiwočišné sestáwá ze 

 častíc, ježto wíce nebo méně patrné, tížeji nebo snadněji dají se od 

 sebe odděliti, a dohromadjr spojeny jsauce skládají tělo rostlinné. 

 Častíce tj^to jsau dwojího spůsobu ; jeden jich klade meze wšemu 

 dalšímu rozeznáwání nástroji optickými ; druhý jejich spůsob 

 z těchto posawád nerozdělitelných častíc se skládá. Prwní 

 častíce slowau prwotnt, druhé ale druhotní, a obě základní. 



častíce prwotni čili sklípky. 



Základ wšech austrojůw rostlinných jest sklípek, cela 

 ([celulla}, t. tílko kulowaté, bublinowité, duté, stejnorodau blanau 

 obklíčené. Též i austroje žiwočišné mají za základ sklípky, 

 které, co znamenito, rostlinným se náramně podobají, netoliko co 

 do powah wněšných anobrž co do jejich rozwíjení se. Dohro- 

 mady spojené sklípky dělají sklípkaf inu (iextns celuUosus}. Sklípky 

 čili cely časem nezůstáwají stejné , proměimjí se tedy a to 

 znamenitě 1^ co do twaru, íá} co do austrojnosti , 3} co do 

 řipojení, a 4) co do obsahu. 



1} Půwodní twar sklípkůw čili cel jest kulowat. Prwní 

 a nejmenší proměnau stáwají se zakulatělými (wýk. 1} 

 a ellipsowifými (yvýk. 2') , které dohromady se spojíce pro 

 twar toliko na některých místech sebe dotýkají se (wýk. 1,2); 

 protož slowau nedotýkawé a, dělají we spojení sklípkatinu, celními 



