10 



naplňuje anebo kuličky, we šťáwě sklípkowé se nalézající, žlutí. 

 Domníwají se, že i modřina a čerwenina kwětowá do též íady 

 náležejí, jsauce proměnami buď zeleniny listowé, buď žlutiny 

 kwětowé. To potwrzuje se snad tím, že wšecky plátky prwo- 

 počátečně jsau zeleny a že teprwa později barwy příslušné do- 

 stáwají. Jiný důkaz té proměny jest ten , že některé kwěty 

 swé barwy w rozdílných dobách kwětení proměňují , a že 

 též rostliny w jistých okolnostech mají kwět rozwitý bílý, 

 w jiných žlutý, ěerwený nebo modrý, n. p. bazatuta. 



Obsah sklípkůw wůbec n-epohybuje se, alespoň pohybo- 

 wání jeho nepatrno. Kapaly ale často silně sebau hýbá. Jeli- 

 kož částky pewné, jako kuličky šťáwowé zelené , jádro sklíp- 

 kowé a wůbec wšecky pewné hmoty nejsau nikde na stěně 

 připewněny, musejí s kapaninau spolu se hýbati. Pohybowání 

 štawy sloAve její prmidčni. Ačkoli to hýbání toliko některé 

 rostliny patrně okazují, hlawně wodní, jako parožnatec, wod- 

 ňanka, řízan, zakrutilka a j., též chlupy rostlin zemních: nic- 

 méně domníwají se, že ten auřad wšem rostlinám přináleží, a 

 že se nerozeznáwá pro auplnau bezbarewnost kapaniny, pro 

 chyběni wšech jiewných částek a pro náramnau zponenáhlost. 



Praudění to každý sklípek sám pro sebe odbýwá, a jest 

 buď prawidlno, buď wíce méně neprawidlno čili proměnno. Prwní 

 zase jednoduše kraužiwé nebo krautiwé, í. w čáře skraucené 

 jdaucí a nawracující se. Praudění nejjednodušší (wýk. 5á7.^ 

 zakládá se w točení šťáwy podlé jedné stěny sklípkowé wzhů- 

 ru, w rychlém ohnutí se u konce hořeního, we wrácení se podlé 

 stěny proíiwné, a w náhlém ohnutí se u konce doleního. Stěny 

 sklípkowé nemají jiného aučinku , nežli že wykazují meze 

 praudění. 



Mnohem znamenitější jest praudění neprawidlné (^wýk. 

 36. 3 Kapanina sklípkowá rozděluje se na několik oddělených 

 pramenůw, w rozdílný směr rozwětwených, opět se nawracu- 

 jících a patrných slizí shustlau zrnowitau. Tyto prameny často 

 mění swůj směr; zdá se ale, že nejčastěji wycházejí od jádra 

 sklípkowého a k němu opět se nawracují. Praudění to w roz- 

 dílných rostlinách jest na spůsob buď wodometu , buď řeky 

 mnohoramenné. 



Praudění to pozoruje se toliko we sklípcích bujného žiwo- 

 bytí; we přespělých není ho widěti. Wždycky ale teplo je uspěš- 

 ňuje, chlad uzponenáhluje. Příčina toho praudění není známa. 

 To ale zdá se býti jisto, že se zakládá spíše we wlastním 

 žiwotu šťáwy, i w činnosti blány sklípkowé. Ani jádro sklíp- 

 kowé nezdá se nn'ti welikého aučinku na ně, protože praudění 

 se mění, když jádro z místa se nehne, anobrž i ono samo prau- 

 dění býwá zanášeno. Praudění ani netrpí překážky wrstwami 



