11 



sklípkůw druhotních. Konečně ani jeho aučinek není wyzpyto- 

 wán. To praudění sluší dobře rozeznáwati od Avzstupowání 

 mízy a pohybowání soku w cewách. 



Takowých wlastností jest sklípek čili cela \v nejwětší 

 dospělosti anebo za čas dospíwání. Nyní ale náleží mluwiti 

 o povvstáwání sklípkůw. To jest mnohonásobné, hlawně ale 

 buď pricotni buď druhotní, jelikož sklípek sám od sebe nebo 

 již stáwajícím se dělá. 



Dělání se sklípkůw prwotní náleží rozuměti , že k němu 

 není třeba již stáwajících sklípkůw , nobrž hmoty čili látky 

 rostlinné utwoiitelné stejnorodé slizowité, ježto některých rostlin 

 dělá hlawní částku, w jiných ale a to w nejwětším díle welmi 

 skrownau a takoíka spojidlo wšech částic prwotních. Protože 

 se nachází mezi sklípky, dostala jméno hmoty mezi sfclípe čně 

 (y\ýk. 13, a, a, a). Rozeznáwá se tím, že lakotně pohl- 

 cuje wodu, a že od blány sklípkowé slaučenstwím se nero- 

 zeznáwá. 



Ze hmoty mezisklípečné powstáwají nowé sklípky, které 

 mezi již stáwající se tísní a tak objem zwěíšují. Ten spňsob 

 powstáwání sklípkůw nejjednodušší slowe mezemi (^evolutio 

 cellularum interutricularis) a naskytuje se obzwláště u nižších 

 rostlin, lišejníkůw, fasowitých a j., po řídku u dokonalejších. 

 Sklípky tak powstalé na počátku nemají stěn wlastních , jichž 

 zponenáhla nabýwají ztužením hmoty mezisklípečné, ježto ale 

 wně ještě není oddělena od hmoty jí počátek dawší (]wýk. 38.) 



Dělání se sklípkůw druhotní jest mnohem obyčejnější. We 

 sklípcích totiž dokonalých dělají se nowé, a to dwojím spůso- 

 bem. Prwním spůsobem čili prowalením dělají se we sklípcích 

 nowé, kteréž staré zweličují a zponenáhla jejich stěnu wystře- 

 bawše, jakoby se prowalují. Skhpky, w nichž nowé se dělají, 

 slowau matečné. Ten spůsob nalézáme při dělání se wýtrusu 

 a pelu, tedy takowých sklípkůw, jenž mají býti wyproštěny, a 

 samostatné žiwobytí počnauti. 



Druhý spůsob dělání se sklípkůw druhotního jest roz.dě- 

 iením, když totiž we sklípcích dokonalých powstáwají příčky, 

 ježto dutinu na několik dílůw přehražují, a k udělání se toli- 

 kera nowých sklípkůw příležitost dáwají. W těchto nowých 

 sklípcích podobným spůsobem mohau ještě jiné a t. d. půwod 

 wzíli (^wýk. 29.). Tímto spůsobem wšeliký příbywek rostlin- 

 ného těla se wykonáwá, k čemu neslauží jádra sklípkowá, no- 

 brž opět hmota mezisklípečné we wšem podobná, slizká a 

 zniatá, tím ale rozdílná, že se nalézá we sklípcích samých a 

 tedy ne kromě jich. Z toho dále pochodí, že ta hmota jest 

 /.plodiuau sklípkůw samých, dospělosti došlých. 



