12 



( častíce druhotní čili cewy. 



Cewy rostlinné jsau troje; 1} záwitky, 8} mléčnice a 3) 

 sočnice. 



1.3 Záwifky (yasa spiralia^ jsau sklípky kolmo nad sebau 

 postawené, wálcowité, z mládí, později toliko časem , k wedení 

 surowé potrawy iistanoweué. Jméno swé dostaly podlé stěn, 

 kterýchžto wrstwy z druhotních sklípkůw složené (na str. 6} mají 

 podobu niti nebo tkaničky na záwit stočené. Ze nejsau nic 

 jiného nežli sklípky, projewují jsauce w menší nebo wětší od- 

 lehlosti skrčené, členaté, a majíce u wnitř památky příček. 

 Blána sklípkowá prwotní jest s tau nití srostlá, tak že jí nelze 

 rozeznati, a i trhá se pro tenkost její snadně, když nit se roz- 

 táhne. Záwitek jest několikero : a} jednoduché b} kruhaté c) 

 siťowifé ď) schodowaté, e) ťupkafé, f) rúžencowité. 



Záwltky jednoduché jsau hlawním twarem, jehož ostatní 

 jsau toliko proměny. Wrstwa druhotních sklípkůw má w nich 

 podobu niti neb uzaunké tkaničky na spůsob wintu šraubowého 

 hustěji nebo řidčeji, a obyčejně od prawice k lewice stočené 

 (wýk. 30, a, b}. Niť čili tkanička zawitá patrně ses<áwá ze 

 dwau wrstew, jichž jedna nepostředečně leží na prwotní bláně 

 cewowé, a tudy za sraženinu prwotní se musí míti; druhá ale 

 korowau nazwaná, odíwá wnitřní stranu tkaničky a jest po- 

 zději sražena. Niť čili tkanička buď jest jednoduchá (wýk. 30, 

 a, b^, anebo složena z několika rownoběžně nad sebau polo- 

 žených stejně zawitých wíce neb méně srostlých (wýk. 31,33, e, 

 c, e}. Kiti čili tkaničky buď jsau prosté, takže se dají roz- 

 táhnauti , buď srostlé, takže takowému roztažení odporují. 

 Prwní slowau rozwinntedlné , druhé nerozicmufedlné , který 

 rozdíl ale není podstatný. 



Záwifky kruhaté jsau k jednoduchým nejpodobnější, a tím 

 se rozeznáwají, že niti čili tkaničky podobným spůsobem po- 

 Mstalé jsau sraženy w kraužky nad sebau rozpoložené. Protože 

 ale ty kraužky býwají nití spojeny, protože mezi nimi i záwitky, 

 jakožto jejich pokračowání se nacházejí, jest jisto, že toliko jsau 

 proměna jednoduchých (wýk. 30, a). 



Totéž platí o síťowitých záwitkách. Záwitky jednoduché 

 sestáwají jak řečeno někdy z nití, jež tu i onde býwají příč- 

 nými nitkami srostlé; jestli takowé příčné nitky jsau hojnější 

 a wynikajíli ze zawitých we skrowných odlehlostech , dáwají 

 sraženině nástěnné podobu sítě, jíž zawitost wíce neb méně mizí 

 (wýk. 34.) 



Záwitky schodowité liší se od síťowitých tím , že oka 

 vvelmi těsná wyhlížejí jako tečky, okresky nebo čárky; na těch 



