13 



místech chybí sražeiiiiia , protož tii wyskytuje se prwotní 

 blána sklípkovvá, kteráž jsauc dokonale prozračná působí, že 

 cevvy wyskytují se jakoby zdérawěné (_uÝk. 33}. 



Jestli wrstwa sklípkuw druhotních ještě vvětší tlaušťky 

 nabude, mění se oka w skutečné rýhy. Místa takowá i promě- 

 ňují se co do spojení se sausedními cewami , které plynem \vy- 

 měšeným po částce se přerušilo , načež ztenčená místa vyhlí- 

 žejí jako ťiiphy, obklíčené kruhem wíce méně patrným (^^^ýk. 

 38 , 39). Takowé cewy slovvau ťupkaté (yasa areolata}, 

 Cvvýk. 36}. 



Rozpoložení čárek cew schodowitých a ťupek cew ťupka- 

 tých býwá často w potažení k jakosti a poloze sausedních au- 

 strojůw. Cewy ťupkaté býwají často znamenitým spůsobem 

 smíchány ze záwitků jednoduchých a ťupkatých, když mezi \vi- 

 nutími obšírnými nití později se srážejí ještě wrstAvy druhotní 

 na spůsob ťupkatých. 



ZáwHky Túžencowifé (\asa moniliformia) jsau konečně 

 cewy krátkočlené, síťowité nebo ťupkaté, které powstaly nedo- 

 konalým zrůstem w déli (]wýk. 37}. 



Tyto nadpopsané spůsoby záwitek jsau sice, jak řečeno, 

 toliko proměny jednoho rázu; to ale znamenito , že jeden 

 w druhý za zrůstu neproměňuje se , nobrž že hned na počátku 

 mají swůj twar, kterýž i napotom zachowají. Prwopočátek ale 

 těch rozdílůw jest wšude stejný; w něm nalézá se jako we 

 sklípku sliz a jádro sklípkowé, a powstáwá též rozdělowáním. 

 Mladistwé záwitky jsau toliko seřadění prawidelné sklípkuw 

 w čáru, jejichž branicky brzo se stráwí buď docela, buď na 

 zbytky síťowité, načež wrstwy druhotních sklípkuw se srážejí 

 na stěny. Pokud toto srážení má průchod, dotud záwitky 

 pudí šťáwu , jak mile ale srážení wrstew sklípkuw druhotních 

 jest dokončeno, nebo alespoň jistého stupně dospělo, zdá se, 

 že jenom obsahují wodní páru a plyn, a že toliko časem přijí- 

 mají na sebe wésti šťáwy. Tak tedy jsauce w té době austroji 

 pomocnými přispíwají k bujnějšímu zrůstu. Konečně znamenati, 

 že záwitky nenacházejí se we wšech rostlinách; jimi opatřené 

 slowau ceicna/ými, ostatní jich zbawené bexcewými. 



2} Druhý hlawní rod cew jsau mléčnice ([vasa laticis}. 

 Jsau to rýhy jednoduché nebo rozwětwené, ze sklípkuw nad 

 sebau postawených složené a.wedaucí hmotu zpodobněnau (^mléko}. 

 Bránice jednotliwých sklípkuw jsau dokonale stráweny. Stěny 

 dříwe přeautlé pak tlustuau, ačkoli w nich nelze rozeznati sra- 

 ženin na spůsob wrstew anebo nití zawitých. Swětlo jejich 

 wždycky jest mnohem menší nežli záwitek (^wýk. 35}. Dále 

 jsau w celé rostlině rozšířeny, a jsau rozděleny w mnohoná- 

 sobné wětwe do sebe weházející. 



