14 



Mléko , kteréž w nich se pohybuje , je.st kapanlna kalná, 

 různobarwá a riaplnéná wětším anebo menším množstwím tílek 

 obyčejně kulowatých, kuliček mlékowých, od nichž i barwa její 

 pochodí (wýk. 35, a}. Mléko jest míchanina rozdílných hmot, 

 jichž nejhlawnější jsau klowatiiia, pryskyřice, wosk, kaučuk, 

 bílkowina , cukr, anobrž i škrob a soli, též jiné ještě řidší. 

 Tyto prwky mění se podlé dílůw též rostliny, podlé dob ročních 

 a zrůstowých. Barwa její jest bílá, žlutá, řidčeji čerwená, 

 často zelenawě hnědá nebo zelená, častěji slabě barwená nebo 

 bezbarwá, takže snadně se přehlíží. Rostliny mléka bílého nebo 

 barewného slowau mléénafé. 



Mléko we swých cewách pořád se pohybuje. Wystupuje 

 w hlawních cewách rownoběžně s obwodern kmenů běžících 

 od kořena až do listůw, krauží se tu w nesčíslných wětwích, a na- 

 wracuje se zase do hlawních, aby přišla opět do kořena, kdežto 

 prošedši mnohonásobné rozwětwení do nadzemních wzhůru se 

 žene. To točení mléka slowe jeho kranžením (^cyclosis.} 



Ačkoli mléčnice zdají se býti welmi důležitý ano i k ži- 

 wotu rostlin newyhnutedlně potřebný, nicméně nebyly nalezeny 

 we wšech rostlinách. Twrditi wšak můžeme, že nižádné rost- 

 lině cewnaté nescházejí, že ale pro swau tenkost a pro mléko 

 prozračné a bezbarwé zraku našeho unikají. Též můžeme za 

 jisto položiti , že kraužení mléka pochodí mocí žiwotní rostlin 

 a nikoli wlaskowitostí cew ani wněšnými aučinky, u p. teplem, 

 ačkoli je mohau uspíšiti neb uzponenáhliti. K čemu ale slauží, 

 to není dosawad wyzpytowáno. 



3) Sočtiice (yasa propria} podobají se mléčnicím a sestáwají 

 ze sklípkůw wíce nebo méně prodlaužených , nad sebau umístě- 

 ných , wždycky zaAvřených, wždycky tenkostěnnými zůstáwa- 

 jícíeh, a se nerozwětwujících. Kapanina w nich jest kalná, 

 (wýk. 41> 



C A S T DRUHA. 



PRWKOSLOWI. 



Wšeliké částice rostlinné, buď prwotní buď druhotní, jakož 

 i hmoty pewné a kapalné w nich obsažené, dají se prostředky 

 chemičnými rozlaučiti. Hmoty tím rozlaučením wybawené slo- 

 wau prwky (^chemische Bestandtheile), které jsau dwojího spů- 

 sobu. Jeden spůsob nepostředečně rostlinné tělo skládá, anebo 

 w dutinách jeho se nachází. Prwkjr toho spůsobu slowau bližší, 

 jako jest dřewowina , škrob , cukr , klowatina , kyseliny 

 rozmanité, zásadj' rostlinné rozdílné, oleje, silice a j. w. Prwky 



