10 



na též množstwí kyslíka. Zkauškami jest dokázáno , že we 



wšech těoh kyselinách se nacházejí 3 atomy kyslíka, jsau ale 



w kyselině octowé uhlíka atomy 4 wodíka atomů 6 



„ odolenoAvé „ „ 10 „ „ 18 



„ benzoowé „ „ 14 „ „ 10. 



Jak to w kyselinách rostlinných , tak i w prwcích rost- 

 linných nekyselých. N. p. tresť obecná (aether) a tresť dře- 

 wowá (^Holzaether^ mají po 1 atomu kyslíka; má ale 



tresť obecná uhlíka atomy 4, wodíka atomů 10 

 „ „ dřewowá „ 2, „ „ 6, 



takže rozdíl jejich zakládá se na rozdílném poměru wodíka a 

 uhlíka w ohledu na kyslík. 



Kysličník drasličitý a sodičitý, jsau rozdílná těla, ačko- 

 liw oba mají kyslík ; rozdíl pochodí ale od kowůw, w prwním 

 od draslíka a w druhém od sodíka; oba mají kowu a kyslíka to- 

 liko po jednom atomu. 



Slaučenstwí prwků rostlinných w ohledu na množstwo 

 prwkůw nerozložených není takowé jako u nerostních; kyselina 

 octowá, odolenowá a benzoowá neliší se tak jako kyselina siři- 

 čitá, sířičná a sirkowá též z rozdílného množstwa týchž prvy- 

 kůw (^síry a kyslíka^ složené. Jeden prwek n. p. kyslík ne- 

 přibýwá, když ostatních prwkůw též množstwo zůstáwá. To- 

 též pozorowati u prwkůw nekyselých ; protož tresť obecná a 

 dřewowá w ohledu řečeném jinak se liší nežli nadjmenowaný 

 kysličník drasličitý a sodičitý. A wšak jsau i rostlinné slau- 

 čeniny, kteréž w tom kuse se mají jak nerostní; tak n. p. kyse- 

 lina octowá složená z 4 atomůw uhlíka, 6 a. wodíka a 3 a. ky- 

 slíka, kyselina Wodíkowá (^Aldehydsáure} ale obsahujíc tolikéž 

 uhlíka a wodíka má jenom 2 atomy kyslíka. 



Jakkoli slaučenstwí těl rostlinných rozdílno jest od ne- 

 rostního, uwidíme je sauhlasowati, an ujmene, že jisté slauče- 

 niny rostlinné mají tauž platnost jako nerozložené prwky w ne- 

 rostech. Tyto složené prwky jsau takměř zastupitelowé neroz- 

 ložených, a zowau se zásadami složenými, aby se rozeznaly 

 od zásad jednoduchých. Podlé toho . přijímají, že naduwedené 

 prwky kyseliny octowé nejsau nepostředečně slaučeny, nobrž 

 kyselina ta že sestáwá z jisté zásady a kyslíka. Ta zásada se- 

 stáwá jak řečeno z 4 a. uhlíka a 6 a. wodíka a slowe octina 

 (^Acetyl), která s 3 atomy kyslíka dělá kyselinu octowau. 

 Kyselina mrawenčí skládá se z uhlíka a. 3, wodíka a. 3, kj^- 

 slíka a. 3. Wezmemli, že uhlík a wodík dělají obzwláštní zá- 

 sadu mrawenóinu (^Formyl}, sestáwá kyselina mrawenčí z té 

 zásady a kyslíka (^a. 3.). Z toho pochodí, že tyto dwoje kyse- 

 liny w ohledu na zásadu zrowna se tak liší, jako kyselina 



