i7 



sirkowá a křemíkowá, ježto obě sestáwají z 1. a. zásady (^owšem 

 jednoduché, sírj- a kíemíka} a ze 3 a. kyslíka. 



Taktéž můžeme pov^ažovvati prwkv rostlinné nekyselé. Zů- 

 staňme u piíkladůw uaduwedených. Tresť obecná a dřewowá 

 mohau se míti za slaučeniny prwořadé, připusíímeli, že obsahují 

 zásadu složenau, a že ta slaučena jest s naduwedenym množ- 

 stvvím (^1 atomem} kyslíka. Xazwemeli zásadu tresti ol^ecné 

 trestinu (Aethyl) a tresti diewowé wíniiiu (^Methyl), bude 

 tresť prwní kysličníkem tresíinným (Aethyloxyd) a druhá ky- 

 sličníkem wininným (Methyloxyd}. Obě tyto slaučeniny jsau 

 powah zásadowýeh a dají se nj-ní piirownati ku kysličníku dra- 

 sličitému a sodičitému, kteréž ale liší se tím, že zásady (draslík 

 a sodík} jsau prwky nerozložené. 



To předpokládajíce, widíme také srownalost slaučenin dru- 

 hořadých rostlinných a nerostních. Wezmemeli, že tresť obecná 

 jest kysličníkem trestinným a kyselina octowá kyselinau octin- 

 nau, bude tresť octowá (Essig-áther) slaučeninau z těch dvvau 

 slaučenin a tudy octinan kyslotrestinný (^acetjisaures Aethyloxyd}. 

 Tím srownáwá se s síranem drasličitým, složeným z jedné čá- 

 stice kysličníka drasličitého a kyseliny sirkowé, ježto jako kjse- 

 lina octinná má 3 atomy čili částice kyslíka (\\. hoieji}. 



A wšak we weliké řadě prwků rostlinných , a zrowna 

 nejdůležitějších, \v rostlinách pořád se dělajících, nemohli lučeb- 

 níci takowých zásad složených wypátrati. Takowé prwky jsau 

 n. p. škrob, cacowina a j. w. Wynalezení jich jest tedy horli- 

 wostl lučebníků zůstaweno. 



Aj) PRWKOWÉ ROSTLIN WZDÁLENÉ. 



Kyslík (^Oxyg-enium} jest plyn bezbarwý , newonný , bez- 

 chutný , trochu těžší wzduchu, w němž ho Y^, u wodě ale % 

 (^dle tíže} se nachází, a jest prwek k dýchání rostlin a žiwo- 

 čichůw, jakož i k hoření hořlawých těl slaužící. Wodík (JAy- 

 drog"enium} též plyn bezbarwý, newonný, bezchutný, 14'/^ krát 

 lehčí wzduchu, w němž jakož i we wodě V9 dle tíže jeho se 

 nachází ; zapálen jsa hoří a dáwá wodu, k dýchání ale a hoření 

 těl hořlawých není audoben. Dusík (^Azotum} též jest plyn 

 bezbarwý, bezchutný a newonný, a málo lehčí wzduchu, ani 

 k hoření a dýchání se nehodící ; we wzduchu jsau jeho Ys '^ '^^y" 

 slíkem pomíchány. Uhlík (^Carboniura} za čistá jest prwek 

 pewný, newonný , bezchutný , kromě wzduchu přetěžko roztopi- 

 ledlný a odpuditedlný. Prwek ten dělá pewnau osnowu rostlin, 

 které bywše spáleny w zawřené prostoře jej po sobě zůsta- 

 wují, a ten ostatek slowe \ihel^ skoro čistý uhlík. W nero- 

 stectwí jest diamant prostočistým uhlíkem. We wzduchu a 



o 



