20 



tuhostí a zwučností; dále jest kujnější železa, vvelmi <ě/,ko 

 se roztopuje a píesilným Mýhřewem těká; we wzduchu a wodě 

 tížcji slučuje se s kj^slíkem na dwoje kysličníky, mědnafý 

 a měditý. 



[Nadpopsané kowy, jakož i křemík, kostík, síra, solík a d, 

 s jinými prwky slaučené, nacházejí se w popeli ze spálených 

 rostlin, a mohau se z něho během chemickým wydobytl. 



B) ťRWKOWÉ ROSTLIN BLIŽŠÍ. 



Mluwiwše o prwcích wzdálených , powinni jsme jednati 

 o bližších, kteréž ze wzdálených sestáwají. Prwky bližší mo- 

 hau se rozděliti na nerostní a na rostimné, protože prwní také 

 w nerostech se nalézají, a není pochybno, že je rostliny ze země 

 a w zduchu dostáwají. Druhé jsau rostlinami wyrobeny a tudy 

 jim osobliwy, a darmo bychom je w nerostech hledali , leda že 

 co ostatky býwalých a wyhynulých rostlin w útrobách zemních 

 jsau pochowány. Prwky nerostní rozdělují se na kyseliny a na 

 zásady, k nimž i wodu připočítati můžeme. 



A) PR WK Y ROSTLIN BLIŽŠÍ NEROSTXÍ. 



Kyseliny wůbec rozdělují se na takowé, ježto buď kyslíku, 

 buď solíku, buď chaluzíku, buď wtožíku ze swých wlastností jsau 

 powinny. Ku kyselinám čili kyším kyslíkowým náleží kyselina 

 uhličnatá, sirkowá, kostíkowá, dusičná, ktemíkowá. Kyselina 

 prwní jest plyn bezbarwý, zakysle čpawý, nakysle chutnající, 

 ani hořlawý , ani k dýchání, ani pálení audobný, 1 Yq těžší 

 wzduchu, 542 krát lehčí nežli woda. Se zásadami dáwá soli, iihlany 

 (carbonates} zwané. S wodau spojená jest takořka základem 

 žiwota rostlinného. W rostlinách netoliko sama pro sebe se na- 

 chází a w noci a w temnotách z nich se podnáší. We 100 č. ob- 

 sahuje 73.73 kjslíka, 37.27 uhlíka (^podle tíže, jako wšude}. 

 Kyselina sirkowá (^acidum sulphuricum^ w žádné rostlině wolná 

 se nenachází, jsauc s rozdílnými zásadami slaučena w soli, sírany, 

 (^sulfates} zwané. Bezwodá jest w teplotě nízké pewna a hlacena 

 u wlákna bílá, tenká, ohebná, pírkowitě nebo hwězdowitě na- 

 hromaděná, lakotně wodu pohlcující a w ní se rozpauštějící; 

 částky žiwoční leptá a w uhel mění, protože odejímá jim w^odík 

 a kyslík, a tak wylučuje uhlík; nemá zápachu jsauc s wodau 

 smíchána, chuti ale jest welmi kyselé. O jiných spůsobech té 

 kyseliny jako o wodnaté a dýmawé nemůžeme tu mluwiti. Ky- 

 selina sirkowá bezwodá sestáwá we 100 č. z 59. 8G kyslíka a 

 40.14 síry. Kyselina kostíkowá (ne. phosphoricum} jest pewná, 

 bílá, klkowitá nebo sklowitá, roztopitedlná, bílau řeřawostí těkawá, 



