21 



iiewonná, neleptající, piekyselá; ze wzduchu wláhuposlučuje, wo- 

 daii snadně se rozpauští. We 100 drží a 55.56 kyslíka a 44.44 

 kostíka, W rostlinách mnohých se zásadami jest slaučena w soli, 

 kostany (Ibslates^ nazvvané, ano i wolná se nachází, jako w ob- 

 plodí maďalkowém, we kwětech divviznowých, w obecné cibuli, 

 kořeně pivvoňkovvém a w námeli. Kyselina dusičná ([acidum ni- 

 tricum) nemůže bez wody obstáti, takže i nejsehnanější má jisté 

 jí množstwí. Jest ale kapanina bezbarwá, zápachu slabého, hnus- 

 ného, chuti piekyselé, částky živvoční čerwení, a pak je silné 

 leptá a ruší, sehnána jest 1 Y„ krát těžší nežli woda, wšecky 

 kowy, wynímajíc asi ctwero, rozpauští, a se zásadami dáwá soli, 

 dusičnany (^nitrates} nazwané; prostočistá má we 100 č. 74.1 

 kyslíka a 25.9 dusíka. W rostlinách toliko její soli se nalézají, 

 které ale nejsau hojny. Poslední jest kyselina křemíkoicá (^ac. 

 bilicicum} ; samorodná skládá rozdílné odrodky křemenu, n. p. pro- 

 hleden, ametyst, chalcedon, pazaurek, a jest znamenité tvvrdosti; 

 strojena ale jest bílá, nerozpustitedlná ani wodau ani kyselinami, 

 wyjmeli se kyselina kazowodičnatá a k5'^sličník drasliěitý, we 

 wzduchu a ohni sebe silnějším se nemění, s kysličníky rozdílnými, 

 n. p. s alkaliemi , zeměmi a j. se roztopuje, 3 72 krát těžší nežli 

 woda. We 100 č. obsahuje kyslíka 48.05, křemíka 51.95. 

 W rostlinách některých jest jí dost mnoho, neboť rotany, tráwy 

 a přesliěky jsau jí jako pokostem powleěeny obsahujíce ji ob- 

 zvvláště w pokožce ; též , u množstwě ale mnohem skrownějším, 

 jest we zralém hrachu, twrdém osemení kamýkowém, w zemácích, 

 listech tabákovvých, konopných a j. w. 



Ku kyselinám druhého spůsobu náleží nejdříwe kyselina sol- 

 nowodičnntá čili solowá (^acidum muriaticum^, kteráž sestáwá 

 we 100 ě. z 97.25 solíka a 2.75 wodíka, a jest plyn bez- 

 barwý, welmi ěpawý, dusící, nehořlawý, ani k dýchání a pálení 

 neaudobný, o í^/^ těžší nežli wzduch; woda jej snadno pohlcuje 

 a dáwá kyselinu kapalau, kterážto, těžší nežli woda, pořád 

 wyráží dýmy bílé. S některými zásadami slaučena w rostlinách 

 se nalézá. 



Kyselina chaluzowodičnatá (ac. hydrojodicum} podobá se 

 předešlé jsauc plynná, o 47^ těžší wzduchu, a skládá se we 100 

 č. z 99.2 chaluzíka a 9.8 wodíka; s kysličníkem drasličitým 

 a sodičitým slaučena nachází se w mořských rostlinách. Kyse- 

 lina wfožowodičnafá (ac. hydrobromicum} též podobá se předešlým, 

 jest ale o 2-/3 těžší nežli wzduch, a sestáwá z 98.74 wtožíka a 

 1.26 wodíka; jtako předešlá w mořských rostlinách se naskytuje. 



Druhé oddělení prwků rostlinných bližších nerostních jsau 

 zásadowé, k nimž náleží icoda, čpawek a rozdílné kysličníky, 

 jako jsau drasliéifý, sodičifý, wápmčifý, hořčifý, hliničný, jer- 

 mičifý, železitý a médnatý. 



