22 



Woda, wůbec známá, jest w obecné teplotě (od 0° až 

 k 100*^ C.} kapanina bezbarwá, newonná, bezchutná (pokud 

 čistá}, u O" C. nirznaucí w led, u 100" C. čili 80" R. proměňující 

 se w páťu ; wáha potažná její přijímá se za 1, aby wáhy 

 ostatních těl s ní srownáwati se mohly. We 100 č. obsahuje dle 

 tíže 88.89 kyslíka a 11.11 wodíka. Woda buď co takowá 

 buď co led, buď co pára po zemi, w ní a nad ní w náramném 

 množstwě se nalézající jest podstatným prwkem wšelikých rost- 

 lin, jakož i k živvění rostlin a k jejich bytí newyhnutedlně potřeb- 

 ným, ježto bez ní tak jnálo mohau obstáti jako žiwočichovvé. 



Čpawek čili amonion počítá se k álkaliím, od nichž se zna- 

 menitě liší, skládaje se we 100 č. z 83.35 dusíka a 17.65 

 wodíka , a jsa plyn bezbarwý, zápachu silného, čpawého, močo- 

 wého, dusícího, chuti prudké, iauhowé; zimau — 43" R. w pewné 

 tělo křehnaucí; ani nehoří, ani k pálení, ani k dýchání se nehodí; 

 asi o polowičku jest lehčí wzduchu a 1570 krát lehčí nežli 

 woda. Ten prwek wšude s kyselinami slaučený w rostlinách se 

 nalézá. S kyselinau solnowodičnatau slaučený jest w hyzopu, 

 locyce zahradní , jitrocelů, we kwětech lípowých, s kyselinau 

 uhličnatau a octowau w merlíku smradlawém (Chenopodium oli- 

 dum}, z něhož uhlan čpawkowý také odchází. We mnohých 

 rostlinách ale hnitím anebo přepuzowáním suchým se dělá z jeho 

 prwků t. z dusíka a wodíka, když je rostliny obsahují. Kysličnik, 

 (Irasličitý (oxydum calii) jest tělo pewné, šediwé, kruché, newonné, 

 chuti Iauhowé, náramně prudké, protože měkké díly žiwočišné leptá 

 a zrušuje; wýhřewem řeřawost čerwenau přewyšujícím se roz- 

 topuje a ještě wyšším prchá, o 1 '^ těžší nežli woda; a we 

 100 č. obsahuje 16.95 kyslíka a 83.05 draslíka. W rostlinách 

 toliko s kyselinami nerostními anebo rostlinnými slaučen se na- 

 chází, a soli z prwních we popeli zbýwají. Kysličník sodičitý 

 (oxydum sodii} Avelmi podobá se předešlému, rozeznáwá se ale 

 skrownější leptawostí a wětší wáhau potažnau , jsa skoro 

 dwakrát těžší nežli woda; we 100 č. obsahuje 35.6 kyslíka 

 a 74.4 sodíka. Ten prwek obzwláště se nachází w rostlinách 

 mořských, pomořských a slatinných , a hlawně slaučen s kyse- 

 linau sirkowau, chaluzowodičnatau , wtožowodičnatau, solnowo- 

 dičnatau, dusičnau, jakož i s kyselinami rostlinnými, kteréž soli 

 spálením rostlin na popel proměňují se w uhlan sodičitý. Ky- 

 sličník wápničitý (oxydum calcii} jinak wápno pálené, žiwé, 

 jest hmota bílá, měkká, rozdroliwá, newonná, pálčiwě a lau- 

 hovvě chutnající; w ohni přetěžko se roztopuje, ani w nejsilnějším 

 netěká; o 2^/^ těžší nežli woda, a we 100 č. zawírá kyslíka 

 35.07, wápníka 74.93. W rostlinách jest welmi obecný, nikdá 

 ale sám o sobě, nobrž we slaučení s kyselinami nerostními, ja- 

 kož uhlan , dwojuhlan, kostan, síran, pak s kyšemi rostlinnými. 



