24 



zásadami slaučená w rostlinách, obzwláště we stromích se na- 

 chází. Přostočistá jest kapaninau bezbarwau, čpawau, příjemně 

 kysele zapáchající, ostrokysele chutnající, wáhy potažné 1.063, 

 na wzduchu málo dýmající, u -j- 120" C. wraucí, zanícená 

 hoří plamenem modrým, pod -j- IT^C hlatí se w lupty lesklé 

 a proswítavvé, s jakaukoli měrau wody dá se smíchati. Sehnaná 

 obsahuje we 100 14.88 wody. Soli její slovvau octoíí/ ([acetates). 

 Ostatně drží we lOO c. dle tíže uhlíka 47.536, wodíka 

 5.823, kyslíka 46.642, čili uhlíka částic 4, wodíka 6, 

 kyslíka 3. 



Kyselina jablkowá (ac. malicum} jest kromě kyseliny 

 bctowé a šťowíkowé w rostlinách nejrozšířenější; hned prostá, 

 hned se zásadami slaučená nachází se netoliko w rozdílných 

 plodech, n. p. jablkách , hruškách, sliwách, řeřabinách , bezin- 

 kách, kyhankách, ano i w jiných dílech od kořena až do semen, 

 ba i w^ pelu borowém, smrkowém, datlowém, tulipánowém. 

 Její wlastnosti jsau: nesnadno se hlatí, na Avzduchu se rozplý- 

 wá, překysele chutná, nezapáchá, u 130" C se roztopuje a ne- 

 rozkládá. Sestáwá ze 4 částic uhlíka, 4 wodíka a 4 kyslíka, 

 hlacená má ještě 1 částici wody. Soli její slowau jablk any 

 (^malates). 



Kyselina citronowá (^ac. citricum) prostá we šťáwě citro- 

 nowé, pomarančowé, kyhankowé, wlochuňowé, šípkowé, bobul 

 potměchuťowých, s kyselinau jablkowau w borůwkách čili či- 

 čoretkách, meruzalkách, chlupatkách, jahodách, malinách, wiš- 

 ních, s kyselinau jablkowau a wínowau w tamarindách, s ky- 

 sličníkem drasličitým a Avápničitým we psím moru , pepříce, 

 bulwách slunečnice bramboru Qlelianthus tuberosus}, w obecné 

 cibuli, kopytníku, borytu a j. Hlatí se w hranoly bezbarwé, ne- 

 wonné, silně a příjemně kyselé , wodau snadno se rozpauštějící, 

 wáhy potažné 1.617. Soli její slowau c/7rani/ (citrates) Slau- 

 čenstwí její jako kyseliny jablkowé. Kyselina hlacená obsa- 

 huje ještě 1 částici wody. 



Kyselina winowá (ac. tartaricum) pořídku jest prosta, n. 

 p. we winěnkách, tamarindách, ananasu, pepři, častěji se zása- 

 dami slaučená. Kyselina ta hlatí se w hranoly kosočtwerečné 

 aukosné, silně kysele chutná, newoní, wodau snadno se rozpau- 

 ští, na wzduchu se nemění; wáha potažná 1.75; w ohni shoří. 

 Bezwodná sestáwá z uhlíka částic 4, wodíka 4 , kyslíka 6, 

 hlacená má ještě částici wody. Soli její slowau winany (^tar- 

 trates} a nejobecnější jest winný kámen čili winná stříž ze 

 mstu kwasícího se srážející, a jest dwojwínan drasličitý. 



Kyselina hroznowá (Traubensáure) jest we winěnkách 

 s kysličníkem drasličitým u nniožstwí skrownějším nežli pře- 

 dešlá. Hlati její bezbarwé, překj'selé, tvvarem se liší od přede- 



