2<) 



dusicnau necenvená, wodau a lihem studeným se nerozpauští, dosti 

 snadno ale lihem a tresti ^^^elvn^i, kyseliny dokonale nasycuje. 



Lilkowina (^Solaninum^ proniká kmeny a listy lilku slad- 

 kohorkého, pak bobule lilku černého , divviznolistého , hruško- 

 witého, jakož i zemáky a jejich pupeny, a zdá se, že wšude 

 s kyselinau jablkowau jest slaucena. Wyskytuje se co prášek 

 bílý, perlowě lesklý, newonný, nahořkle a protiwně chutnající, 

 alkalně se mající; wřelostí vvodní se roztopuje a pak kíehne 

 w hmotu citronoAvě žlutau prozračitau, wétším wýhrevvera roz- 

 kládajíc se dáwá čpawek; wodau studenau se nerozpauští, wřelau 

 vvelmi málo (^0.0008}, lihem wíce a tresti méně; kyselinau dusic- 

 nau nečerwená, soli její nehlatí se, nobrž jsau klowatinowaté, 

 prozračité, kruché, nerozplýwawé ; zwíiatům spaní a dáwení 

 působí. 



Hnidošowina ([Delphininum} s kyselinau jablkowau slaučená 

 a prostá nachází se w semeně hnidošowém čili ostružky réwo- 

 listé (Delphinium staphisagris} ; čerslwá jest bílá, klkowitá, 

 usušená nášediwá, prachowitá, nemá chuti ani zápachu, alkalně 

 se má; woda studená přemálo jí rozpauští, ačkoli nabýwá ná- 

 hořké chuti ; lihem studeným se nerozpauští, snadně wřelým ; 

 taktéž se má tresť; též olejem mandlowým, makowým a oliwo- 

 wým zahřátými se rozplýwá; jedowatá obzwláště w octu 

 rozpuštěná. 



Dyniniwkoirhia (Corydalinum} w bulwě dymniwky duté 

 (^Corydalis tuberosa} s kyselinau jablkowau slaučená se nachází. 

 Wyčištěná jest hlacena w čtyborky anebo lupty, anebo jest 

 prášek kyprý, lehký, prsty špinící, šediwý; nemá zápachu ani 

 chuti; chowá se alkalně; mírně zahřátá se topí, a ustydnutá 

 křehne w hmotu stejnorodau, hlaťowitau, tmawozelenau , wíce 

 zahřátá hnědě zčerwená a wyráží dýmy žlutawé, snadno zá- 

 pálčiwé, osobliwě páchnaucí; wodau studenau těžko se rozpauští, 

 wřelau se roztopuje a ji zelenawě žlutí, líh tím snadněji ji roz- 

 pauští, čím méně má wody, a žlutne; kyselinau dusičnan se- 

 hnanau čerwená. 



ni.) PBWKY NIJAKÉ. 



To oddělení obsahuje mnohem wětší množstwí prwků rostlin- 

 ných bližších a takowé, kteréž nemají ani wiastností wýznamně ky- 

 selých ani zásadowých jako látky předešlých dwau oddělení; 

 nicméně wšecky mohau se s jinými prwky slučowati a nej- 

 množší možná nnti za slabé kyseliny. Podlé dosavvadních zná- 

 mostí rozdělují se 1) na wšeobecné t. j. wšem rostlinám přiná- 

 ležející a 23 na obzwláštní, jimiž některé rostliny se wyznačují. 



