30 



1) PRWKY BLIŽŠÍ NIJAKÉ WŠEOBECNÉ. 



K tem náleží: škrob, klowathia, sli-z rostlinná, koce- 

 nina, cukr, cacowina, bílkowina rostlinná, mastnoty, silice, 

 pryskyřice, barwina, dřewowina. 



(i) Škrob (amylum) jest trojí: obecný, omanowý a 

 liaejnikowý. 



Škrob obecný náramně w rostlinách rozšířený a obzwláště 

 we kmenu ságownikowérn (^sá^o}, w jedowatých bulwách ma- 

 nihotowých (^kassawa čili tapioka]) , hlízách maranty třtinowité 

 (^Marantha arundinacea}, w zemčatech, w semenech n. p. w obil- 

 ných. Jak škrob we sklípkatině se nachází, dostatečně wylo- 

 ženo na str 9. Wyčistěný jest prášek bělostný, na slunci třpytí 

 se a sestáwá ze samých kuliček leskutých , prozračných , roz- 

 dílně welikých w rozdílných rostlinách; ani chuti ani zápachu 

 nemá ; wodau studenau se nerozpauští, pokud pewná obálka ku- 

 liček čili zrnek jest neporušena; rozetřen u wodě studené na- 

 puchuje a dílem se rozpauští; lihem, a trestí se nerozplývvá; 

 když s wodau k 60" se zahřeje, pukají obálky a škrob mění 

 se w hmotu huspěninowatau proswítawau (jnaz), která wětším 

 množstwím wody wřelé skutečně se rozpustí, ochlazením ale 

 opět co huspěnina se wylaučí, která wysušena poskytuje hmotu 

 bezbarwau, prazračnau a twrdau ; škrob se slučuje se zásadami, 

 a slaučeniny, škrobany (amylates), jsau bílé nerozpustné ; škrob 

 a jeho maz slučuje se s chaluzíkem we hmotu tmawě modrau, 

 zahřátím zbělající, ustydnutím opět zmodrající; k 200" zahřát 

 mění se w klowatinu, s rozpustkem obilowinným zahřát anebo 

 s kyší sírkowau silně wodnatau mění se dříwe w klowatinu 

 pak w cukr; kyselinau dusičnan w kyselinu sťowíkowau a cu- 

 krowau. Sestáwá we 100 č. dle tíže z uhlíka 44.91, wodíka 

 6.11, kyslíka 48.98. 



Škrob omanowý čili omanowina (Inulinum) nachází se 

 w kořeně omanowém, jiřinkowém, slunečnice bramboru, pleško- 

 wém a j. Prášek jest mělkaunký, bílý, bezchutný a newonný, 

 asi u 100" C. roztopuje se, u wodě studené málo se rozpaušíí, 

 snadně u wřelé w kapaninu slizkau nelepkawau , chaluzíkem 

 nemodrá nobrž žlutne. Slaučenstwí jako škrobu obecného. 



Škrob lišejníkowý (Moosstárke} se naskytuje w rozdíl- 

 ných lišejnících, obzwláště w pukleřence plicni (^Cetraría islan- 

 dica^. Prášek u wodě uřelé se rozpauští a ustydnutím sráží 

 se w huspěninu, která usušená zůstawuje škrob we spůsobu 

 klowatiny bezbarwé , ježto opět wodau zhuspěninowati ; nemá 

 zápachu ani chuti, chaluzíkem hnědne. Slaučenstwí jako škrobu 

 obecného. 



